Справа № 398/733/13-а
Суддя: Суховаров А.В.
Дата ухвалення: 2016-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

"19" січня 2016 р. справа 398/733/13-а

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя Суховаров А.В. (доповідач)

судді Ясенова Т.І. Головко О.В.

при секретарі Троянові А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпропетровську апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.12.2013 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради про визнання протиправним і скасування рішення №796 від 30.11.2012 про затвердження Положення про порядок акредитації представників засобів масової інформації при Олександрійській міській раді

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 05.02.2013 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним і скасувати рішення №796 від 30.11.2012 про затвердження Положення про порядок акредитації представників засобів масової інформації при Олександрійській міській раді (ас1,93).

Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.12.2013 в задоволенні позову відмовлено. Прийняте рішення суд мотивував тим, що оскаржуване рішення не стосується інтересів позивача (ас108).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить постанову суду скасувати та позовні вимоги задовольнити. Вказує, що суд першої інстанції не дав належної оцінки невідповідності окремих формулювань Положення про порядок акредитації представників засобів масової інформації при Олександрійській міській раді вимогам Конституції та законів України, на що він звертав увагу в позовній заяві:

- в пункті 1 розділу І зазначено: «метою акредитації представників засобів масової інформації є забезпечення прав журналістів і прав громадян на отримання інформації, всебічного, повного, оперативного та вільного розповсюдження достовірної інформації про діяльність Олександрійської міської ради, створення сприятливих умов для здійснення професійної діяльності акредитованих журналістів як осіб, які виконують громадський обов'язок і забезпечують право громадян на інформацію». В статті 26 Закону України «Про інформацію» вказано, що акредитація проводиться для журналістів, представників засобів масової інформації; метою акредитації є створення сприятливих умов для здійснення журналістами, представниками засобів масової інформації професійної діяльності;

- в пункті 2 розділу І зазначено: акредитація здійснюється відповідно до Конституції України, законів України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації», «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», «Про інформацію», «Про телебачення і радіомовлення», «Про інформаційні агентства», «Про державну таємницю» та цього положення, і не може бути використана для введення цензури, іншого утиску свободи засобів масової інформації, обмеження прав громадян збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію будь-яким доступним способом (окрім випадків, передбачених чинним законодавством України)». Але пряма норма про акредитацію передбачена тільки статтею 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 3 розділу І зазначено: «право на акредитацію мають працівники, які працюють на постійній основі в зареєстрованих відповідно до чинного законодавства України засобах масової інформації незалежно від форм власності і складу засновників, а також у зарубіжних засобах масової інформації, акредитованих при міністерстві закордонних справ України». Але відповідно до статті 1 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», телерадіожурналіст - штатний або позаштатний працівник телерадіоорганізації, який за характером своєї професійної діяльності та відповідно до посадових обов'язків бере участь у створені та розповсюджені телерадіопрограм та передач;

- в пункті 1 розділу ІІ зазначено: «акредитація може бути постійною або тимчасовою»; в пункті 2 розділу ІІ зазначено: «постійна акредитація журналістів і технічних працівників засобів масової інформації проводиться строком на 1 рік»; в пункті 3 розділу ІІ зазначено: «тимчасова акредитація надається журналістам і технічних працівників засобів масової інформації на строк виконання конкретного редакційного завдання або заміни постійно акредитованої особи на випадок її хвороби, відпустки, відрядження тощо». Законодавством не передбачено тимчасової акредитації; акредитація не обмежена ніякими строками;

- в пункті 1 розділу ІІІ зазначено: «акредитація журналістів і технічних працівників засобів масової інформації здійснюється безоплатно шляхом реєстрації на підставі офіційного подання-заявки про акредитацію з пред'явленням документів, передбачених законами України та цим Положенням». Однак, акредитація здійснюється не на підставі заявки, а за особистою заявою журналіста або подання засобу масової інформації з вичерпним переліком документів у відповідності до частини 2 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 2 розділу ІІІ зазначено: «для акредитації журналістів і технічних працівників засобів масової інформації до міської ради на ім'я міського голови подається заява про акредитацію на бланку, скріплена печаткою та підписом керівника засобу масової інформації. Заява про акредитацію повинна містити: повну назву засобу масової інформації; дату і номер реєстрації; юридичну і фактичну адресу; номер телефону; адресу електронної пошти засобу масової інформації; інформацію про засновників або видавців засобу масової інформації; періодичність випуску, тираж на час подання заявки для друкованих засобів масової інформації; сферу (регіон) поширення засобу масової інформації (для електронних засобів масової інформації - канал і регіон мовлення); прізвище, ім'я, по батькові головного редактора (директора) засобу масової інформації, номери його робочих телефонів; прізвище, ім'я, по батькові працівників засобів масової інформації, що акредитуються, належність до творчих або технічних працівників, посаду, дані про освіту, стаж роботи в засобах масової інформації, робочий телефон, мобільний телефон; вид акредитації (постійна чи тимчасова) та її строк. До заяви про акредитацію додаються: копія свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації, інформаційного агентства або копія ліцензії на мовлення; копія статуту засобу масової інформації; два останні примірники видання друкованих засобів масової інформації; копії службових документів, що посвідчують особу; дві фотокартки кожного із працівників, акредитація яких запитується. Інтернет видання додатково у заявці про акредитацію повідомляють про засновників, адресу, номери телефонів керівництва, номери телефонів та електронну адресу служби інформації». Положенням значно розширений перелік документів і відомостей, ніж передбачений в частині 2 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 4 розділу ІІІ зазначено: «рішення про акредитацію приймається у термін, що не перевищує 20 днів з дня отримання заяви на акредитацію». Законом не передбачені строки розгляду заяви про акредитацію;

- в пункті 7 розділу ІІІ зазначено: «керівник засобу масової інформації, журналіст та технічний працівник зобов'язаний в письмовій формі повідомити управління інформації та інформаційно-аналітичної політики про втрату або пошкодження акредитаційної картки і може одночасно в зв'язку з цим письмово звернутись з поданням про поновлення акредитаційної картки». Така вимога не встановлена законом;

- в пункті 8 розділу ІІІ зазначено: «у випадках, коли захід проводиться згідно міжнародних або інших спеціальних протоколів, регламентів, можуть встановлюватись особливі умови допуску акредитованих осіб до таких заходів». Цей пункт не відповідає в повній мірі частині 5 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 9 розділу ІІІ зазначено: «акредитовані особи мають переважне право на доступ до заходів акредитуючого органу». Така норма не встановлена законом;

- в пункті 1 розділу ІV зазначено: «акредитуючий орган забезпечує завчасне сповіщення акредитованих осіб про дату, час і місце запланованих засідань, нарад та інших публічних заходів шляхом поширення анонсів електронною поштою або телефоном». Цей пункт звужує обов'язки суб'єктів владних повноважень, визначені частиною 4 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в підпункті 5 пункту 1 розділу V зазначено: «акредитовані особи мають право користуватись власною технічною апаратурою для проведення аудіо та відеозапису, фотозйомки, передачі аудіо та відеоданих». Цей підпункт звужує права журналістів, передбачені частиною 1 статті 25 Закону України «Про інформацію»;

- в підпункті 7 пункту 1 розділу V зазначено: «акредитовані особи мають право за попередньою домовленістю бути прийнятими керівниками чи посадовими особами виконавчих органів ради». Цей підпункт звужує права журналістів, передбачені частиною 2 статті 25 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 2 розділу VІ зазначено: «при отриманні офіційних документів і матеріалів з метою їх широкого розповсюдження журналіст повинен утримуватись від порушення цілісності інформації, розповсюдження окремих положень документа, якщо тим самим порушується смислове значення інформації або офіційного документу невірним його тлумаченням». Цей пункт не відповідає статті 2 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації»;

- в пункті 3 розділу VІ зазначено: «самоконтроль акредитованого журналіста, його особиста відповідальність за підготовку матеріалів офіційного характеру до розповсюдження в засобах масової інформації розглядається як неодмінна професійна вимога». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 4 розділу VІ зазначено: «не допускається втручання журналіста в хід заходу, на висвітлення якого він запрошений». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 5 розділу VІ зазначено: «надавати у випадках, визначених законодавством України, а також регламентом заходу, що відбудеться, на огляд і перевірку фото, аудіо та відеоапаратуру». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 6 розділу VІ зазначено: «в разі несвоєчасного прибуття, журналіст може бути недопущений до участі у висвітленні заходу, що проводиться». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 7 розділу VІ зазначено: «здійснювати відеозйомку під час проведення прес-конференцій, брифінгів, інших публічних заходів зі стаціонарних місць, що вказуються організаторами». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 8 розділу VІ зазначено: «на окрему вимогу управління інформатизації та інформаційно-аналітичної політики акредитовані журналісти і технічні співробітники засобів масової інформації при виконанні професійних обов'язків на офіційних заходах зобов'язані дотримуватись ділового стилю одягу». Це є обмеженням, не передбаченим законодавством;

- в пункті 1 розділу VІІ зазначено: «акредитація особи може бути припинена в разі: 1) порушення законів України, регламенту Олександрійської міської ради, цього Положення, умов і загального режиму роботи міської ради; 2) наявності фактів поширення недостовірної інформації, що завдала шкоду діловій репутації, честі, гідності фізичним та юридичним особам; поширення інформації, що не відповідає дійсності, встановленої в судовому порядку; 3) систематичного порушення пункту 6 цього Положення; 4) завершення строку тимчасової акредитації; 5) заяви засобу масової інформації щодо однієї або всіх акредитованих осіб, при цьому засіб масової інформації може акредитувати інших осіб замість тих, акредитація яких припиняється; 6) заяви журналіста чи технічного працівника про припинення акредитації». Цей пункт не відповідає частині 7 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 2 розділу VІІ зазначено: «заява про акредитацію особи не може бути задоволена в разі 1) визнання судом особи недієздатною; 2) наявності судимості за вчинення злочину, якщо ця судимість не погашена і не знята у встановленому законом порядку; 3) наявності фактів поширення недостовірної інформації, що завдала шкоду діловій репутації, честі, гідності фізичним та юридичним особам; поширення інформації, що не відповідає дійсності, встановленої в судовому порядку». Цей пункт не відповідає частині 2 статті 26 Закону України «Про інформацію»;

- в пункті 4 розділу VІІ зазначено: «рішення про припинення акредитації, призупинення розгляду заяви про акредитацію або про незадоволення заяви про акредитацію приймається акредитаційною комісією на підставі поданих матеріалів, про що повідомляється засіб масової інформації та зацікавлена особа». В законодавстві не передбачено таке поняття як призупинення розгляду заяви про акредитацію (ас116).

Переглядаючи справу, колегія суддів виходить з наступного:

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України «Про інформацію», з метою створення сприятливих умов для здійснення журналістами, працівниками засобів масової інформації професійної діяльності суб'єкт владних повноважень може здійснювати їх акредитацію. Усі дії, пов'язані з акредитацією, мають ґрунтуватись на принципах відкритості, рівності, справедливості з метою забезпечення права громадськості на одержання інформації через засоби масової інформації. Відсутність акредитації не може бути підставою для відмови в допуску журналіста, працівника засобу масової інформації на відкриті заходи, що проводить суб'єкт владних повноважень.

Рішенням Олександрійської міської ради №796 від 30.11.2012 затверджено Положення про порядок акредитації представників засобів масової інформації при Олександрійській міській раді (ас9-15,97-102).

Доводи місцевого суду що це рішення не стосується інтересів позивача є помилковими. ОСОБА_1 є журналістом, працівником Телерадіокомпанії «Контакт лтд», якому Олександрійською міською радою відмовлено в акредитації на підставі оскаржуваного Положення (ас16-23).

Відтак, при апеляційному перегляді колегією суддів надається правова оцінка кожному спірному пункту оскаржуваного Положення.

Пункт 1 розділу І: Метою акредитації представників засобів масової інформації є забезпечення прав журналістів і прав громадян на отримання інформації, всебічного, повного, оперативного та вільного розповсюдження достовірної інформації про діяльність Олександрійської міської ради, створення сприятливих умов для здійснення професійної діяльності акредитованих журналістів як осіб, які виконують громадський обов'язок і забезпечують право громадян на інформацію.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України «Про інформацію», з метою створення сприятливих умов для здійснення журналістами, працівниками засобів масової інформації професійної діяльності суб'єкт владних повноважень може здійснювати їх акредитацію. Усі дії, пов'язані з акредитацією, мають ґрунтуватися на принципах відкритості, рівності, справедливості з метою забезпечення права громадськості на одержання інформації через засоби масової інформації. Відсутність акредитації не може бути підставою для відмови в допуску журналіста, працівника засобу масової інформації на відкриті заходи, що проводить суб'єкт владних повноважень.

На думку колегії суддів, пункт 1 розділу І Положення не протирічить частині 1 статті 26 Закону України «Про інформацію», ніяким чином не обмежує права журналістів, а навпаки об'єктивно, всебічно, повно, доступно визначає загальні засади, принципи, завдання процедури акредитації, необхідні в демократичному суспільстві.

Пункт 2 розділу І: Акредитація здійснюється відповідно до Конституції України, законів України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації», «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», «Про інформацію», «Про телебачення і радіомовлення», «Про інформаційні агентства», «Про державну таємницю» та цього Положення, і не може бути використана для введення цензури, іншого утиску свободи засобів масової інформації, обмеження прав громадян збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію будь-яким доступним способом (окрім випадків, передбачених чинним законодавством України).

Посилання на законодавчі акти, які регулюють діяльність журналістів та засобів масової інформації ніяким чином не порушують права позивача.

Пункт 3 розділу І: Право на акредитацію мають працівники, які працюють на постійній основі в зареєстрованих відповідно до чинного законодавства України засобах масової інформації незалежно від форм власності і складу засновників, а також у зарубіжних засобах масової інформації, акредитованих при міністерстві закордонних справ України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів», журналіст - творчий працівник, який професійно збирає, одержує, створює і займається підготовкою інформації для засобів масової інформації, виконує редакційно-посадові службові обов'язки в засобі масової інформації (в штаті або на позаштатних засадах) відповідно до професійних назв посад (роботи) журналіста, які зазначаються в державному класифікаторі професій України.

Відповідно до частини 1 статті 25 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», журналістом редакції друкованого засобу масової інформації відповідно до цього Закону є творчий працівник, який професійно збирає, одержує, створює і займається підготовкою інформації для друкованого засобу масової інформації та діє на підставі трудових чи інших договірних відносин з його редакцією або займається такою діяльністю за її уповноваженням, що підтверджується редакційним посвідченням чи іншим документом, виданим йому редакцією цього друкованого засобу масової інформації.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», телерадіожурналіст - штатний або позаштатний працівник телерадіоорганізації, який за характером своєї професійної діяльності та відповідно до посадових обов'язків бере участь у створені та розповсюджені телерадіопрограм та передач.

Виходячи з перелічених норм, журналіст може бути як штатним працівником засобу масової, так і працюючим на позаштатних засадах; виконувати обов'язки як за постійним договором з засобом масової інформації, так і за окремим договором або редакційним завданням. Відтак положення пункту 3 розділу І що право на акредитацію мають працівники, які працюють на постійній основі в засобах масової інформації,- порушують права журналістів, які виконують свої професійні обов'язки на позаштатних засадах, а тому цей пункт є протиправним.

Пункт 1 розділу ІІ: Акредитація може бути постійною або тимчасовою.

Пункт 2 розділу ІІ: Постійна акредитація журналістів і технічних працівників засобів масової інформації проводиться строком на 1 рік.

Пункт 3 розділу ІІ: Тимчасова акредитація надається журналістам і технічних працівників засобів масової інформації на строк виконання конкретного редакційного завдання або заміни постійно акредитованої особи на випадок її хвороби, відпустки, відрядження тощо.

Відповідно до абзацу 5 частини 2 статті 26 Закону України «Про інформацію», суб'єкт владних повноважень може встановити спрощений порядок акредитації. Проте законодавством не надано право встановлювати додаткові обмеження щодо акредитації. Статтею 26 Закону України «Про інформацію» не передбачені будь-які граничні строки акредитації, а тому пункти 1, 2, 3 розділу ІІ Положення є протиправними.

Пункт 1 розділу ІІІ: Акредитація журналістів і технічних працівників засобів масової інформації здійснюється безоплатно шляхом реєстрації на підставі офіційного подання-заявки про акредитацію з пред'явленням документів, передбачених законами України та цим Положенням.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 26 Закону України «Про інформацію», акредитація журналіста, працівника засобу масової інформації здійснюється безоплатно на підставі його заяви або подання засобу масової інформації.

Такого терміну як подання-заявка при акредитації в законодавстві не існує.

Пункт 2 розділу ІІІ: Для акредитації журналістів і технічних працівників засобів масової інформації до міської ради на ім'я міського голови подається заява про акредитацію на бланку, скріплена печаткою та підписом керівника засобу масової інформації. Заява про акредитацію повинна містити: повну назву засобу масової інформації; дату і номер реєстрації; юридичну і фактичну адресу; номер телефону; адресу електронної пошти засобу масової інформації; інформацію про засновників або видавців засобу масової інформації; періодичність випуску, тираж на час подання заявки для друкованих засобів масової інформації; сферу (регіон) поширення засобу масової інформації (для електронних засобів масової інформації - канал і регіон мовлення); прізвище, ім'я, по батькові головного редактора (директора) засобу масової інформації, номери його робочих телефонів; прізвище, ім'я, по батькові працівників засобів масової інформації, що акредитуються, належність до творчих або технічних працівників, посаду, дані про освіту, стаж роботи в засобах масової інформації, робочий телефон, мобільний телефон; вид акредитації (постійна чи тимчасова) та її строк. До заяви про акредитацію додаються: копія свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації, інформаційного агентства або копія ліцензії на мовлення; копія статуту засобу масової інформації; два останні примірники видання друкованих засобів масової інформації; копії службових документів, що посвідчують особу; дві фотокартки кожного із працівників, акредитація яких запитується. Інтернет видання додатково у заявці про акредитацію повідомляють про засновників, адресу, номери телефонів керівництва, номери телефонів та електронну адресу служби інформації.

Відповідно до абзаців 2-4 частини 2 статті 26 Закону України «Про інформацію», в заяві, поданій журналістом, працівником засобу масової інформації, зазначаються його прізвище, ім'я, по батькові, адреса, номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти (за наявності). До заяви додаються копії документів, що посвідчують особу та засвідчують її професійну належність. В поданні засобу масової інформації зазначаються його повне найменування, дата і номер реєстрації, адреса, адреса електронної пошти (за наявності), номер засобу зв'язку, прізвище, ім'я, по батькові журналіста, працівника засобу масової інформації, щодо якого вноситься подання. До подання додаються копії документів, що посвідчують особу. В акредитації не може бути відмовлено в разі подання всіх документів, передбачених цією частиною.

Тобто Законом визначений вичерпний перелік документів, при поданні яких журналіст повинен отримати акредитацію. Відтак протиправними є вимоги стосовно додаткового надання документів, не передбачених законодавством, а саме інформації про засновників або видавців засобу масової інформації; періодичність випуску, тираж на час подання заявки для друкованих засобів масової інформації; сферу (регіон) поширення засобу масової інформації (для електронних засобів масової інформації - канал і регіон мовлення); прізвище, ім'я, по батькові головного редактора (директора) засобу масової інформації, номери його робочих телефонів; даних про освіту, стаж роботи в засобах масової інформації; копії свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації, інформаційного агентства або копії ліцензії на мовлення; копії статуту засобу масової інформації; двох останніх примірників видання друкованих засобів масової інформації;

Пункт 4 розділу ІІІ: Рішення про акредитацію приймається у термін, що не перевищує 20 днів з дня отримання заяви на акредитацію.

На думку колегії суддів, пункт 4 розділу ІІІ Положення щодо визначення граничного строку суб'єкту владних повноважень для прийняття рішення про акредитацію ніяким чином не обмежує права журналістів, а навпаки визначає певні рамки, які унеможливлюють затягування за певних умов розгляду питання.

Пункт 7 розділу ІІІ: Керівник засобу масової інформації, журналіст та технічний працівник зобов'язаний в письмовій формі повідомити управління інформації та інформаційно-аналітичної політики про втрату або пошкодження акредитаційної картки і може одночасно в зв'язку з цим письмово звернутись з поданням про поновлення акредитаційної картки.

На думку колегії суддів, пункт 7 розділу ІІІ Положення ніяким чином не обмежує права журналістів, а передбачає можливість поновлення акредитаційної картки в разі її втрати або пошкодження.

Пункт 8 розділу ІІІ: У випадках, коли захід проводиться згідно міжнародних або інших спеціальних протоколів, регламентів, можуть встановлюватись особливі умови допуску акредитованих осіб до таких заходів.

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про інформацію», у разі якщо захід проводиться відповідно до міжнародних або інших спеціальних протоколів, можуть встановлюватися особливі умови допуску журналістів. Такі особливі умови оприлюднюються на офіційному веб-сайті відповідного суб'єкта владних повноважень до проведення заходу.

Законом чітко визначено в яких випадках можливо запроваджувати особливі умови допуску журналістів: коли захід проводиться відповідно до міжнародних або інших спеціальних протоколів. Пункт 8 розділу ІІІ Положення, який допускає особливі умови допуску акредитованих осіб ще й за регламентом, протиправно встановлює додаткові обмеження для журналістів.

Пункт 9 розділу ІІІ: Акредитовані особи мають переважне право на доступ до заходів акредитуючого органу.

Колегія суддів вважає що даний пункт відповідає меті акредитації та ніяким чином не обмежує права журналістів.

Пункт 1 розділу ІV: Аакредитуючий орган забезпечує завчасне сповіщення акредитованих осіб про дату, час і місце запланованих засідань, нарад та інших публічних заходів шляхом поширення анонсів електронною поштою або телефоном.

Відповідно до частини 4 статті 26 Закону України «Про інформацію», суб'єкти владних повноважень, що здійснили акредитацію журналістів, працівників засобів масової інформації, зобов'язані сприяти провадженню ними професійної діяльності; завчасно сповіщати їх про місце і час проведення сесій, засідань, нарад, брифінгів та інших публічних заходів; надавати їм інформацію, призначену для засобів масової інформації; а також сприяти створенню умов для здійснення запису і передачі інформації, проведення інтерв'ю, отримання коментарів посадових осіб.

На думку колегії суддів, положення пункту 1 розділу ІV не суперечать частині 4 статті 26 Закону України «Про інформацію». За будь-яких умов, виходячи з загальних принципів обов'язковості законів, для Олександрійської міської ради обов'язковими є вимоги статті 26 Закону України «Про інформацію».

Підпункт 5 пункту 1 розділу V: Акредитовані особи мають право користуватись власною технічною апаратурою для проведення аудіо і відеозапису, фотозйомки, передачі аудіо і відеоданих.

Відповідно до частини 1 статті 25 Закону України «Про інформацію», під час виконання професійних обов'язків журналіст має право здійснювати письмові, аудіо та відеозаписи із застосуванням необхідних технічних засобів, за винятком випадків, передбачених законом.

Даний пункт ніяким чином не обмежує права журналістів. Словосполучення «власною технічною апаратурою» дозволяє журналістам використовувати апаратуру, яка на час проведення заходів перебуває у володінні журналіста.

Підпункт 7 пункту 1 розділу V: Акредитовані особи мають право за попередньою домовленістю бути прийнятими керівниками чи посадовими особами виконавчих органів ради.

Відповідно до частини 2 статті 25 Закону України «Про інформацію», журналіст має право безперешкодно відвідувати приміщення суб'єктів владних повноважень, відкриті заходи, які ними проводяться, та бути особисто прийнятим у розумні строки їх посадовими і службовими особами, крім випадків, визначених законодавством.

На думку колегії суддів, положення підпункту 7 пункту 1 розділу V не суперечать частині 2 статті 25 Закону України «Про інформацію». За будь-яких умов, виходячи з загальних принципів обов'язковості законів, для Олександрійської міської ради обов'язковими є вимоги статті 25 Закону України «Про інформацію».

Пункт 2 розділу VІ: При отриманні офіційних документів і матеріалів з метою їх широкого розповсюдження журналіст повинен утримуватись від порушення цілісності інформації, розповсюдження окремих положень документа, якщо тим самим порушується смислове значення інформації або офіційного документу невірним його тлумаченням.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації», розрив чи змішування змісту офіційної інформації, що оприлюднюється, коментарями засобу масової інформації або журналістом не допускається.

Колегія суддів вважає що пункт 2 розділу VІ Положення повністю відповідає частині 2 статті 2 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації.

Пункт 3 розділу VІ: Самоконтроль акредитованого журналіста, його особиста відповідальність за підготовку матеріалів офіційного характеру до розповсюдження в засобах масової інформації розглядається як неодмінна професійна вимога».

Відповідно до статті 2 Закону України «Про інформацію», одним з основних принципів інформаційних відносин є достовірність і повнота інформації; правомірність одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації.

Відповідно до частини 2 статті 5 Закону України «Про інформацію», реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», друковані засоби масової інформації в Україні не можуть бути використані для: закликів до захоплення влади, насильницької зміни конституційного ладу або територіальної цілісності України; пропаганди війни, насильства та жорстокості; розпалювання расової, національної, релігійної ворожнечі; розповсюдження порнографії, а також з метою вчинення терористичних актів та інших кримінально караних діянь; пропаганди комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки. Забороняється використання друкованих засобів масової інформації для: втручання в особисте і сімейне життя особи, крім випадків, передбачених законом; завдання шкоди честі і гідності особи; розголошення будь-якої інформації, яка може призвести до вказання на особу неповнолітнього правопорушника без його згоди і згоди його представника.

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», журналіст зобов'язаний: 1) дотримуватися програми діяльності друкованого засобу масової інформації, з редакцією якого він перебуває у трудових або інших договірних відносинах, керуватися положеннями статуту редакції; 2) подавати для публікації об'єктивну і достовірну інформацію; 3) задовольняти прохання осіб, які надають інформацію, щодо їх авторства або збереження таємниці авторства; 4) відмовлятися від доручення редактора (головного редактора) чи редакції, якщо воно не може бути виконано без порушення Закону; 5) представлятися та пред'являти редакційне посвідчення чи інший документ, що підтверджує його професійну належність або повноваження, надані редакцією друкованого засобу масової інформації; 6) виконувати обов'язки учасника інформаційних відносин; 7) утримуватись від поширення в комерційних цілях інформаційних матеріалів, які містять рекламні відомості про реквізити виробника продукції чи послуг (його адресу, контактний телефон, банківський рахунок), комерційні ознаки товару чи послуг тощо.

Відповідно до частини 4 статті 26 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», журналіст несе відповідальність в межах чинного законодавства за перевищення своїх прав і невиконання обов'язків.

Аналогічні норми містяться в законах України «Про телебачення і радіомовлення» та «Про інформаційні агентства».

Відтак зміст пункту 3 розділу VІ Положення повністю відповідає переліченим нормам.

Пункт 4 розділу VІ: Не допускається втручання журналіста в хід заходу, на висвітлення якого він запрошений.

Як зазначалось вище, обов'язком журналіста є подання об'єктивної і достовірної інформації. Тобто для об'єктивного висвітлення тієї чи іншої події журналіст не повинен особисто втручатись в її хід, тим більше в діяльність органу влади. Цей пункт ніяким чином не обмежує права журналістів.

Пункт 5 розділу VІ: Надавати у випадках, визначених законодавством України, а також регламентом заходу, що відбудеться, на огляд і перевірку фото, аудіо та відеоапаратуру.

Відповідно до частини 1 статті 24 Закону України «Про інформацію», забороняється цензура - будь-яка вимога, спрямована, зокрема, до журналіста, засобу масової інформації, його засновника (співзасновника), видавця, керівника, розповсюджувача, узгоджувати інформацію до її поширення або накладення заборони чи перешкоджання в будь-якій іншій формі тиражуванню або поширенню інформації.

Відповідно до частини 2 статті 24 Закону України «Про інформацію», забороняється втручання у професійну діяльність журналістів, контроль за змістом поширюваної інформації, зокрема з метою поширення чи непоширення певної інформації, замовчування суспільно необхідної інформації, накладення заборони на висвітлення окремих тем, показ окремих осіб або поширення інформації про них, заборони критикувати суб'єкти владних повноважень, крім випадків, встановлених законом, договором між засновником (власником) і трудовим колективом, редакційним статутом.

Відповідно до частини 2 статті 24 Закону України «Про інформацію», умисне перешкоджання законній професійній діяльності журналістів та переслідування журналіста за виконання професійних обов'язків, за критику тягне за собою відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», не допускається вимога попереднього погодження повідомлень і матеріалів, які поширюються друкованими засобами масової інформації, а також заборона поширення повідомлень і матеріалів з боку посадових осіб державних органів, підприємств, установ, організацій або об'єднань громадян, крім випадків, коли посадова особа є автором поширюваної інформації чи дала інтерв'ю.

Відповідно до частини 3 статті 5 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», не вмотивоване законодавством України втручання органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, громадських чи релігійних об'єднань, їх посадових осіб чи працівників, а також власників у сферу професійної діяльності телерадіоорганізацій не допускається.

З урахуванням перелічених норм, надання можливості встановлювати регламентом обов'язків журналістам надавати на огляд і перевірку фото, аудіо та відеоапаратуру не узгоджується з приписами частини 2 статті 19 Конституції України, відповідно до якої, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пункт 6 розділу VІ: В разі несвоєчасного прибуття, журналіст може бути недопущений до участі у висвітленні заходу, що проводиться.

Пункт 7 розділу VІ: Здійснювати відеозйомку під час проведення прес-конференцій, брифінгів, інших публічних заходів зі стаціонарних місць, що вказуються організаторами.

Пункт 8 розділу VІ: На окрему вимогу управління інформатизації та інформаційно-аналітичної політики акредитовані журналісти і технічні співробітники засобів масової інформації при виконанні професійних обов'язків на офіційних заходах зобов'язані дотримуватись ділового стилю одягу.

На переконання колегії суддів, названі пункти відповідають законодавчо встановленим обов'язкам журналістів та ніяким чином не обмежують їхні права.

Пункт 1 розділу VІІ: Акредитація особи може бути припинена в разі: 1) порушення законів України, регламенту Олександрійської міської ради, цього Положення, умов і загального режиму роботи міської ради; 2) наявності фактів поширення недостовірної інформації, що завдала шкоду діловій репутації, честі, гідності фізичним та юридичним особам; поширення інформації, що не відповідає дійсності, встановленої в судовому порядку; 3) систематичного порушення пункту 6 цього Положення; 4) завершення строку тимчасової акредитації; 5) заяви засобу масової інформації щодо однієї або всіх акредитованих осіб, при цьому засіб масової інформації може акредитувати інших осіб замість тих, акредитація яких припиняється; 6) заяви журналіста чи технічного працівника про припинення акредитації.

Відповідно до частини 7 статті 26 Закону України «Про інформацію», суб'єкти владних повноважень, що акредитували журналіста, працівника засобу масової інформації, приймають рішення про припинення акредитації в разі: подання ним заяви; неодноразового грубого порушення ним обов'язків, визначених цією статтею; звернення засобу масової інформації, за поданням якого здійснена акредитація.

Встановлення Олександрійською міською радою додаткових, ніж визначено законодавством, підстав для припинення акредитації журналіста є порушенням частини 2 статті 19 Конституції України.

Пункт 2 розділу VІІ: Заява про акредитацію особи не може бути задоволена в разі 1) визнання судом особи недієздатною; 2) наявності судимості за вчинення злочину, якщо ця судимість не погашена і не знята у встановленому законом порядку; 3) наявності фактів поширення недостовірної інформації, що завдала шкоду діловій репутації, честі, гідності фізичним та юридичним особам; поширення інформації, що не відповідає дійсності, встановленої в судовому порядку.

Відповідно до частини 2 статті 26 Закону України «Про інформацію», акредитація журналіста, працівника засобу масової інформації здійснюється безоплатно на підставі його заяви або подання засобу масової інформації. В заяві, поданій журналістом, працівником засобу масової інформації, зазначаються його прізвище, ім'я та по батькові, адреса, номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти (за наявності). До заяви додаються копії документів, що посвідчують особу та засвідчують її професійну належність. В поданні засобу масової інформації зазначаються його повне найменування, дата і номер реєстрації, адреса, адреса електронної пошти (за наявності), номер засобу зв'язку, прізвище, ім'я та по батькові журналіста, працівника засобу масової інформації, щодо якого вноситься подання. До подання додаються копії документів, що посвідчують особу. В акредитації не може бути відмовлено в разі подання усіх документів, передбачених цією частиною. Суб'єкт владних повноважень може встановлювати спрощений порядок акредитації.

Встановлення Олександрійською міською радою додаткових, ніж визначено законодавством, приводів для відмови акредитації журналіста є порушенням частини 2 статті 19 Конституції України.

Пункт 4 розділу VІІ: Рішення про припинення акредитації, призупинення розгляду заяви про акредитацію або про незадоволення заяви про акредитацію приймається акредитаційною комісією на підставі поданих матеріалів, про що повідомляється засіб масової інформації та зацікавлена особа.

Статтею 26 Закону України «Про інформацію» не передбачена можливість для суб'єкта владних повноважень призупиняти розгляд заяви про акредитацію.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції допущені порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись пунктом 3 статті 198, статтями 202, 205, 207 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.12.2013 та прийняти нову постанову.

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати пункт 3 розділу І; пункти 1, 2, 3 розділу ІІ; пункти 1, 2, 8 розділу ІІІ; пункт 5 розділу VІ; пункти 1, 2, 4 розділу VІІ Положення про порядок акредитації представників засобів масової інформації при Олександрійській міській раді, затвердженого Рішенням Олександрійської міської ради №796 від 30.11.2012.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом 20 днів з дня складання в повному обсязі.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 19.01.2016.

В повному обсязі постанова складена 20.01.2016.

Головуючий: А.В. Суховаров

Суддя: Т.І. Ясенова

Суддя: О.В. Головко