Справа № 820/11379/15
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2016-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"21" січня 2016 р. № 820/11379/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Сайко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна"
до Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області
про скасування податкового повідомлення-рішення ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

1. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 10.11.2015 року в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства у сумі 93232 (дев'яносто три тисячі двісті тридцять дві) грн. 80 коп.

2. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" суму сплаченого згідно платіжного доручення №3547 від 13.11.2015 року суму судового збору у розмірі 1 398,50 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що Дергачівською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Харківській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Діпнет Україна» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності по контракту від 31.10.2014 р. № 31101 за період з 30.10.2014 року по 23.06.2015 року, за результатами якої складено акт № 230/20-11-22-01/38278035 від 29.10.2015 року, на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення № від 10.11.2015 р. про донарахування ТОВ «Діпнет Україна» грошового зобов'язання на загальну суму 132 764 грн. 41 коп., у тому числі: 39 531 грн. 61 коп. - пеня за порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків у сфері ЗЕД та 93 232 грн. 80 коп. - штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства.

Позивач з зазначеним податковим повідомлення-рішення № від 10.11.2015 не погоджується, вважає його незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з'явився, щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що податкове повідомлення-рішення № від 10.11.2015 року є законним та таким, що винесено в межах чинного законодавства України

Судом встановлено, що праціівниками Дергачівської ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Діпнет Україна» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності по контракту від 31.10.2014 р. № 31101 за період з 30.10.2014 р. по 23.06.2015 р.

За результатами перевірки було складено акт № 230/20-11-22-01/38278035 від 29.10.2015 р. яким зокрема, встановлено порушення платником податків п. 57.3 ст. 57 Податкового кодексу України, ст. 5 Закону України від 23.09.1994 р. № 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» зі змінами та доповненнями та п. 7 розділу III Положення про порядок та умови торгівлі іноземною валютою, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 10.08.2005 р. № 281, зі змінами, внесеними згідно з постановою Правління Національного банку України від 16.11.2012 р. № 475, яке полягає у тому, що позитивна курсова різниця у сумі 93 232 грн. 80 коп., яка виникла від операції продажу іноземної валюти, повернутої від нерезидента у зв'язку з тим, що взаємні зобов'язання частково не були виконані по контракту від 31.10.2014 р. № 31101, та яка була раніше куплена та перерахована на користь нерезидента на виконання умов даного контракту, не була перерахована до Державного бюджету України у встановлені законодавством терміни.

Враховуючи вказані висновки акту перевірки, Дергачівською ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області було винесено податкове повідомлення-рішення № від 10.11.2015 р. про донарахування ТОВ «Діпнет Україна» грошового зобов'язання на загальну суму 132 764 грн. 41 коп., у тому числі:

- 39 531 грн. 61 коп. - пеня за порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків у сфері ЗЕД;

- 93 232 грн. 80 коп. - штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства.

Вказане податкове повідомлення-рішення було отримано уповноваженим представником ТОВ «Діпнет Україна» 10.11.2015 р.

Суд зазначає, що до винесення податкового повідомлення-рішення № ТОВ «Діпнет Україна» у добровільному порядку було сплачено суму пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у сумі 39 531 грн. 61 коп., що підтверджено платіжним дорученням № 3472 від 29.10.2015 р. на вказану суму.

Суд зазначає, що позивач не згоден з рішенням відповідача в частині штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у сумі 93 232 грн. 80 коп.

Крім цього суд зазначає, що предметом спору є посилання податкового органу п. 7 розділу III Положення про порядок та умови торгівлі іноземною валютою, затвердженого постановою Правління НБУ від 10.08.2005 р. № 281, про обов'язок ТОВ «Діпнет Україна» щодо перерахування вказаної позитивної курсової різниці до Державного бюджету України.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 31.10.2014 р. між ТОВ «Діпнет Україна» (Бенефіціар) та компанією Shenzhen FH-Net Optoelectronikcs Co., Ltd, Китай (Виробник), було укладено зовнішньоекономічний контракт на постачання апаратури для комунікації та маршрутизації, найменування, специфікація, вартість та кількість якого визначена у додатку 2 до контракту (код товару 85176200).

З метою виконання умов вказаного контракту, ТОВ «Діпнет Україна» було подано заявки про купівлю іноземної валюти від 29.12.2014 р. та від 15.01.2015 p., після чого підприємством було здійснено перерахування валютних коштів:

06.01.2015 р. в сумі 15 000 дол. США, що за курсом, який діяв на час перерахування коштів, становить 236 528 грн. 34 коп.;

19.01.2015 р. в сумі 15 000 дол. США, що за курсом, який діяв на час перерахування коштів, становить 238 146 грн. 45 коп.

Проте, у зв'зязку з невиконанням компанією Shenzhen FH-Net Optoelectronikcs Co., Ltd, Китай, своїх зобов'язань за контрактом № 31101 від 31.10.2014 p., валютні кошти у сумі 14 972 дол. США були повернуті нерезидентом 21.04.2015 р. та у сумі 15 028 дол. США-14.05.2015 р.

Оскільки на час повернення валютних коштів, курс долара США був більшим, ніж на час купівлі іноземної валюти згідно заявок від 29.12.2014 р. та від 15.01.2015 p., внаслідок вказаних операцій з валютними коштами утворилась курсова різниця на загальну суму 93 232 грн. 80 коп.:

(22,1 грн. - 17,79 грн.) х 14 972 дол. США - 64 529 грн. 32 коп.;

(20,4 грн. -18,49 грн.) х 15 028 дол. США = 68 703 грн. 48 коп.

Суд зазначає, що на думку відповідача, курсова різниця зазначена вище, що виникла внаслідок таких операцій, мала бути перерахована позивачем до державного бюджету.

Вище зазначена твердження суд вважає, необґрунтованим, оскільки згідно зі ст. 3 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" Національний банк України має право встановлювати строк, протягом якого куплена резидентом на міжбанківському валютному ринку України іноземна валюта для забезпечення виконання зобов'язань перед нерезидентом має бути використана за призначенням, і порядок її продажу в разі недотримання резидентом цього строку.

Згідно з п. 7 розділу 3 Положення про порядок та умови торгівлі іноземною валютою, затвердженого постановою Правління Національного банку України N 281 від 10 серпня 2005 року (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), суб'єкт ринку зобов'язаний продати без доручення клієнта-резидента не пізніше ніж на наступний робочий день після дня зарахування на розподільчий рахунок повернені на адресу резидента у зв'язку з тим, що взаємні зобов'язання частково або повністю не виконані, кошти в іноземній валюті, які були куплені та перераховані на користь нерезидента. Позитивна курсова різниця, що може виникнути за такою операцією, щокварталу перераховується до Державного бюджету України, а негативна курсова різниця відноситься на результати господарської діяльності резидента.

За змістом п. 4 розділу I вказаного Положення суб'єкти ринку - уповноважені банки, уповноважені фінансові установи.

Виходячи з аналізу вище зазначених положень суд приходить до висновку, що перерахування позитивної курсової різниці на користь державного бюджету України належить до компетенції суб'єктів ринків, якими є уповноважені банки та уповноважені фінансові установи. Водночас обов'язок підприємства-резидента здійснювати перерахування до бюджету зазначеної курсової різниці жодною нормою законодавства не передбачено, відповідно, відповідальності за таке неперерахування курсової різниці від продажу іноземної валюти чинним законодавством також не передбачено, що взагалі виключає можливість застосування до позивача будь-яких санкцій.

Також, враховуючи ст. 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", якою, зокрема, передбачено нарахування пені за порушення резидентами строків, визначених ст. ст. 1, 2 Закону, або встановлених Національним банком України, загальний розмір якого не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару), позитивна курсова різниця не є податковим зобов'язанням, штрафною санкцією або пенею.

Виходячи з вище викладеного суд приходить до висновку, що сума позитивної курсової різниці не є зобов'язанням платника податків у розумінні глави 4 Податкового кодексу України, та, відповідно, не може бути заявлена до стягнення податковим органом на підставі пп. 20.1.28 п. 20.1 ст. 20 ПК України.

Відповідно до ст. 5 вказаного Закону у разі порушення резидентами строків, установлених Національним банком України відповідно до статті 3 цього Закону, придбана валюта продається уповноваженими банками протягом 5 робочих днів на міжбанківському валютному ринку України. При цьому позитивна курсова різниця, що може виникнути за такою операцією, щоквартально направляється до Державного бюджету України, а негативна курсова різниця відноситься на результати господарської діяльності резидента.

Таким чином, вимоги податкового органу щодо перерахування до державного бюджету грошових коштів у розмірі позитивної курсової різниці внаслідок порушення позивачем ст. 5 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків у іноземній валюті", є необґрунтованими, оскільки позивач не є суб'єктом ринку в розумінні п. 7 розділу III Положення про порядок та умови торгівлі іноземною валютою, у якого виникає обов'язок перерахування позитивної курсової різниці до державного бюджету України, що узгоджується, також, із положеннями ст. 3 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" щодо продажу валюти виключно уповноваженим банком.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 12 травня 2014 року у справі N К/800/6191/14.

Таким чином, податкове повідомлення-рішення Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 10.11.2015 року в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства у сумі 93232 грн. 80 коп. є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Судові витрати підлягають стягненню згідно положень ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 86, ч.1 ст.158, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України Харківський окружний адміністративний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" до Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 10.11.2015 року в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства у сумі 93232 (дев'яносто три тисячі двісті тридцять дві) грн. 80 коп.

Стягнути з Дергачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Діпнет Україна" , сплачений судовий збір у розмірі 1 398 (одна тисяча триста дев'яносто вісім) грн. 50 коп.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення та з дня отримання копії постанови, у разі проголошення постанови суду, яка містить вступну та резолютивну частини, а також прийняття постанови у письмовому провадженні.

Якщо суб'єкта владних повноважень, у випадках та порядку, передбаченому частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова у повному обсязі виготовлена 22 січня 2016 року.

Суддя Спірідонов М.О.