Справа № 810/3318/13-а
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 810/3318/13-а Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

25 січня 2016 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Бужак Н.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної податкової інспекції у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 26 липня 2013 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженої відповідальністю "Будівельна компанія "Аском" до Державної податкової інспекції у Вишгородському районі Київської області ДПС про визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженої відповідальністю "Будівельна компанія "Аском" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Вишгородському районі Київської області ДПС про визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Постановою Дніпровського районного суду м.Києва від 17 грудня 2015 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу суддя вважає, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 187 КАС України з наступних підстав.

Частиною 2 ст. 189 КАС України передбачено, що отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Згідно ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається із матеріалів справи, апелянтом пропущений строк на апеляційне оскарження постанови Київського окружного адміністративного суду від 26 липня 2013 року, при цьому заяви про поновлення пропуску строку звернення до суду податковий орган не подав.

Крім того, Державна податкова інспекція у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області у своїй апеляційній скарзі оскаржує рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 липня 2015 року, тоді як рішення судом першої інстанції по даній справі прийнято 26 липня 2013 року.

Отже, апелянт має право надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою, а також вказати яке саме рішення він оскаржує.

Також, апелянтом до апеляційної скарги не додано належним чином оформлений документ про сплату судового збору.

Згідно з ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається, документ про сплату судового збору.

Разом з тим, представник Державної податкової інспекції у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області подав клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв'язку з тим, що кошти на його сплату бюджетом на 2015 рік передбачені не були.

Відповідно до частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Крім того, Законом України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", що набрав чинності з 1 вересня 2015 року, державні органи не належать до переліку тих, хто звільняється від сплати судового збору, а тому відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" повинні сплачувати судовий збір у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Пунктом 2 розділу 2 Закону № 484-VІІІ Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду України від 03.11.2015 року, 11.01.2016 року.

Отже, вивчивши доводи клопотання апелянта про звільнення від сплати судового збору та враховуючи, що звільнення судом від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, а також враховуючи, що відсутні докази неможливості сплати судового збору, визначенні ст. 88 КАС України, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, апелянт відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 КАС України повинен додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду адміністративного позову майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток розміру майнових вимог, а але не менше 0,1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 2 розмірів мінімальних заробітних плат (відповідно до Закону України "Про судовий збір" що діяв на момент подання позовної заяви).

Пунктом 3.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції, що діє з 01 вересня 2015 року, встановлено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги відповідно становить 660 грн. (31250+28750=60000; 60000*1%/100%=600; 600*110%/100%=660).

Оскільки Державною податковою інспекціює у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області взагалі не було сплачено судовий збір, то апелянт має сплатити судовий збір у сумі 660 грн.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Київського апеляційного адміністративного суду () за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - ГУДКCУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 1007, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому згідно ст.ст. 108, 189 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження .

Згідно до ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 88, 108, 187, 189 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити Державній податковій інспекції у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 26 липня 2013 року залишити без руху.

Надати Державній податковій інспекції у Вишгородському районі Головного управління ДФС у Київській області строк для усунення недоліків в термін протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги можуть буди оскаржені в касаційному порядку особою, яка подала апеляційну скаргу, в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя: Бужак Н.П.