Справа № 810/126/16
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2016-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2016 року № 810/126/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1

до Кабінету Міністрів України,

Державної екологічної інспекції України

про про визнання протиправним розпорядження, скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кабінету Міністрів України, Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним розпорядження, скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), щодають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Згідно з пуктом 2 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Крім того, відповідно до частини другої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Правила територіальної підсудності визначені статтею 19 КАС України.

Так, частиною першою даної статті встановлено, що адміністративні справи вирішуються адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 19 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження правових актів індивідуальної дії, а також дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об'єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача, або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування, знаходження) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Проте, як вбачається з позовної заяви вх. № 130/16 від 13.01.2016, позивачем зазначено адресу: АДРЕСА_1, в той же час біля надрукованих даних міститься запис ручкою наступного змісту: «зареєстрований: АДРЕСА_2».

Водночас, у документах, які додані до позовної заяви, відсутній документ, який підтверджує ту обставину, що позивач зареєстрований саме за адресою: АДРЕСА_2.

У свою чергу, зі сторінок 1-3 паспорту позивача, копії яких додані до позовної заяви, також не можна встановити факт реєстрації позивача за вказаною адресою.

У зв'язку з викладеним, суд не може встановити чи дотримано позивачем правил територіальної підсудності при зверненні до Київського окружного адміністративного суду.

Крім того, пунктом 5 частини першої статті 107 КАС України вказано, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення).

Відповідно до вимог частини третьої статті 99 КАСУ для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, відповідач-1 розпорядженням № 217-р від 18.03.2015р. звільнив ОСОБА_1 із займаної посади заступника Голови Державної екологічної інспекції України, відповідно до абзацу 3 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади». Як зазначає позивач у позові, зазначене розпорядження відповідача-1 доведене до відома ОСОБА_1 шляхом ознайомлення позивача із наказом відповідача-1 № 75-О від 24.03.2015.

Проте, до суду позивач звернувся 13.01.2016.

У прохальній частині позовної заяви, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку встановленого законом для звернення до суду, поновити пропущений процесуальний строк та обчислювати його з 24.12.2015р., а саме з дати набрання законної сили постанови Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2015 у справі № 813/889/15 за позовом ОСОБА_2 до Кабінета Міністрів України, Міністерства екології та природних ресурсів України, Державної екологічної інспекції України про визнання нечинним розпорядження, наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, якою визнано протипраним звільнення та поновлено ОСОБА_2 на посаді голови Державної екологічної інспекції Укрїни з 24.01.2015.

При цьому, в обгрунтування доводів щодо наявності поважної причини для поновлення цього строку, позивач зазначає, що до дати 24.12.2015 (дата набрання законної сили постанови Львівського окружного адміністратвного суду) через дію обставин, які знаходяться поза його волею, об'єктивно був позбавлений можливості звернутись до суду за захистом порушених прав під час звільнення з публічної служби.

Частиною 1 статті 102 КАСУ встановлено, що пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Водночас, суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

- це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

- це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Водночас, обставини які наводить позивач у позові в обгрунтування доводів щодо поновлення строку на звернення до суду виникли після закінчення місячного строку на звернення до суду.

Крім того, наведена позивачем обставина щодо розгляду судом іншої справи не створювала умов, які б безпосередньо перешкоджали для реалізації права на звернення до суду у визначений законом місячний строк.

Враховуючи викладене, позивачу в обгрунтування доводів щодо пропуску строку на звернення до суду необхідно навести обставини, які створювали перешкоди для звернення до суду саме в межах строку позовної давності та надати відповідні докази на підтвердження цієї обставини.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність спору між сторонами.

В обгрунування позовних вимог позивач зазначає, що спірне розпорядження та наказ підлягають скасуванню, оскільки рішенням суду, яке набрало законної сили 24.12.2015 скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 "Про звільнення ОСОБА_2 з посади Голови Державної екологічної інспекції України" визнано протиправним та поновлено ОСОБА_2 на посаді Голови Державної екологічної інспекції України з 24.01.2015. Отже, станом на 18.03.2015 звільнення керівника центрального органу виконавчої влади не відбулось.

Водночас, позивачем не наведено у позові в чому саме полягає спір між сторонами. Адже враховуючи, що подія з якою позивач пов'язує виникнення підстав для скасування оспорюваного розпорядження та наказу виникла 24.12.2015, позивачу необхідно навести із наданням відповідних доказів чи виникли спірні правовідносини між сторонами саме після даної дати. Зокрема, зазначити чи звертався позивач до відповідачів із відповідними зверненнями з приводу поновлення його на посаді заступника Голови Державної екологічної інспекції України з урахуванням прийнятих судами рішень та чи приймались відповідні рішення за результатом розгляду таких звернень.

Зазначені обставини свідчать про невідповідність позовної заяви вимогам процессуального законодавства.

В силу положень статті 108 КАСУ, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті у строк до 15 лютого 2016 року шляхом:

- надання до суду документу, який підтверджує, що позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2;

- надання суду письмових пояснень із відповідними доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду в межах місячного строку, встановленого статтею 99 КАСУ;

- письмового обгрунтування наявності спору між сторонами після 24.12.2015.

Питання про відкриття провадження у справі буде вирішено у строк, встановлений статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України після спливу строку, встановленого судом на усунення недоліків, а у разі не виконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись не поданою і повернута заявникові.

Керуючись статтею 106, частиною першою статті 108, статтями 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним розпорядження, скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 15 лютого 2016 року.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панова Г. В.