Справа № 2603/2458/12
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2016-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 2603/2458/12

У Х В А Л А

14 січня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі судді Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві на постанову Деснянського районного суду м. Києва від 26 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2012 року ОСОБА_1 (далі Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві (далі Відповідач, ГУ ПФ України у м. Києві) в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив:

- визнати протиправними дії ГУ ПФ України у м. Києві щодо відмови у перерахунку пенсії у зв`язку зі збільшенням грошового забезпечення відповідної посади ОСОБА_1 з 01.04.2012 року;

- зобов`язати Відповідача провести перерахунок пенсії Позивача на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 11.06.2012 року №136073, наданої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та здійснити відповідні виплати без обмеження максимальним розміром, починаючи з 01.04.2012 року.

Постановою Деснянського районного суду м. Києва від 13.06.2014 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 09.07.2014 року, у задоволенні позову відмовлено повністю.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 03.09.2015 року частково задоволено касаційну скаргу ОСОБА_1 скасовано постанову Деснянського районного суду м. Києва від 13.06.2014 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 09.07.2014 року, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Уточнивши позовні вимоги, Позивач просив:

- визнати протиправною відмову ГУ ПФ України у м. Києві у перерахунку пенсійного забезпечення ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 25.05.2012 року, наданої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Відповідача провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 25.05.2012 року, наданої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та здійснити відповідні виплати, починаючи з 11.02.2010 року.

Постановою Деснянського районного суду м. Києва від 26.11.2015 року позов задоволено частково визнано протиправною відмову ГУ ПФ України у м. Києві щодо перерахунку пенсійного забезпечення ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 25.05.2012 року, наданої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язано Відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії Позивача на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 25.05.2012 року, наданої Київським міським військовим комісаріатом, починаючи з 25.05.2012 року, з урахуванням виплачених коштів. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Крім того, Апелянтом заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що протягом всього періоду органи Пенсійного фонду України були звільнені від сплати судового збору, а відтак в бюджеті ПФ України не передбачено коштів на сплату судового збору.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 187 КАС України.

При поданні апеляційної скарги Апелянтом не було дотримано вимог ч. 6 ст.187 КАС України, а саме до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Приписами ч. 6 ст. 187 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VІ в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-VIII (далі Закон).

Відповідно до положень ст. ст. 3 та 4 названого Закону судовий збір справляється з апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З огляду на те, що предметом позову є визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень, а також зобов`язання останнього вчинити дії, позовні вимоги є вимогами немайнового характеру. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру складала 0,03 розмірі мінімальної заробітної плати.

Положеннями ч. 1 зазначеної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2012 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік» від 22.12.2011 року № 4282-VI встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 1 073,00 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Деснянського районного суду м. Києва становить 35,41 грн. (32,19 * 110%).

Однак, всупереч вимог КАС України, Апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору у встановленому Законом розмірі.

Оцінюючи клопотання Апелянта про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що органи Пенсійного фонду України є неприбутковими організаціями та були звільнені від сплати судового збору протягом всього періоду, а відтак кошти на сплату судового збору Управлінню не виділялися, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведеного випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Тобто, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зазначена позиція підтримується Вищим адміністративним судом України у постанові Пленуму від 23.01.2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір»

Крім того, відповідно до пункту 2 Прикінцевих положень Закону України від 22.05.2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» зобов`язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином, оскільки заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору не містить доказів скрутного майнового стану особи та неможливості Відповідача забезпечити сплату судового збору у встановленому Законом розмірі, суд вважає за необхідне у його задоволенні відмовити.

Аналогічний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалі від 08.09.2015 року у справі №21-5496а15.

Згідно ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи, що Апелянтом додано до апеляційної скарги документ про сплату судового збору, а заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору визнано необґрунтованим, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання Головному управлінню строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом надання документу про сплату судового збору або клопотання про зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення.

Керуючись ст.ст. 108, 187, 189, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві на постанову Деснянського районного суду м. Києва від 26 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати Апелянту строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута Апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку у відповідності до ст.ст. 211, 212 КАС України.

Суддя А.Г. Степанюк