Справа № 804/5805/15
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2015-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 липня 2015 р. Справа № 804/5805/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумська проектно-будівельна компанія «Укрбудінвест» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання протиправними дій, постанови та скасування постанови, -
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те що проведення позапланових заходів щодо здійснення перевірки у сфері містобудівної діяльності на підставі постанови слідчого суперечить чинному законодавству. А порядок проведення перевірок контролюючими органами визначений в Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». На думку позивача, проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачено статтею вказаного закону забороняється. Крім того Позивач передав 15.05.2014р. всі функції та права Замовника по будівництву обєкту компанії ТОВ «БВКК «Федорченко», у звязку з чим він не є субєктом містобудування.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, заперечень до суду не надав, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, в письмовому провадженні.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Сумська проектно-будівельна компанія «Укрбудінвест» (далі Позивач, ТОВ «Укрбудінвест») відповідно до Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, зареєстроване як юридична особа 03.05.2006 року.
Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Також повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15 год.20.04.2015р.
Також судом досліджені надані позивачем : Договір співробітництва щодо багатоквартирного житлового будинку від 15.05.2014р., Акт передачі-прийняття будівельного майданчика для здійснення будівництва багатоквартирного житлового будинку від 15.05.2014р., Акт № 197 від 06.04.2015р. про недопущення посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Згідно ч.1 ст.1 вказаного Закону, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
П.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, у тому числі за такі правопорушення: недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.
Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 затверджено «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», згідно з п.1 якої, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом обєкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон) передбачено «Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. № 735).
Згідно з статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пунктів 1, 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами . Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є в тому числі вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Також п.14. вказаного Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.
Приймаючи рішення по суті поданого позову, суд виходить з наступного.
Щодо доводів позивача з посиланням на передачу функції та права Замовника по будівництву обєкту компанії ТОВ «БВКК «Федорченко» відповідно Договору співробітництва від 15.05.2014 року, згідно якого він не є субєктом перевірки, то суд не приймає вказані доводи з огляду на п.1.1 вказаного Договору, згідно якого сторони домовились спільними зусиллями, шляхом виконання всіх необхідних практичних та юридичних значимих дій, здійснити будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Нижньохолодногірська, (навпроти будинку №8) в місті Суми.
Щодо вимог про визнання протиправними дій відповідача зі складання акту перевірки, та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт тощо.
Відповідно до пунктів, 16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Таким чином, складаючи оскаржувані акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень.
Крім того, суд звертає увагу, що вимога про скасування акту перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не підлягають задоволенню, оскільки вказані документи не є рішеннями суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до адміністративного суду в розумінні приписів Кодексу адміністративного судочинства України. Акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є службовими документами які є носіями доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства і які лише фіксують обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточними документами, зобов'язуючими до вчинення будь-яких дій, а, отже, не є юридичною формою рішення відповідача.
Отже, п.14 вищевказаного Порядку № 553, передбачений обов'язок суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому наявність факту недопуску до проведення позапланової перевірки працівників Управління на обєкт будівництва багатоквартирного житлового будинку, у відповідності до листа від 07.04.2015р. вих.. № 02/04-15, та повторної постанови слідчого СВ Сумського МВ УМВС України в Сумській області від 17.03.2015р. позивачем не заперечується.
За порушення даного обов'язку передбачена відповідальність, а саме: у п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року за № 208/94-ВР, відповідно до якого суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, в тому числі недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.
Таким чином, з врахуванням вищевказаного суд приходить до висновку що, дії відповідача відповідали чинному законодавству, складаючи оскаржувані акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та постанову про накладення штрафу, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень, що є підставою для відмови в задоволенні поданого позову.
Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумська проектно-будівельна компанія «Укрбудінвест» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання протиправними дій, постанови та скасування постанови , - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.
Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.
Суддя ОСОБА_1