Справа № 808/9115/15
Суддя: Нестеренко Людмила Олексіївна
Дата ухвалення: 2015-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

808/9115/15

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОДАННЯ БЕЗ РУХУ

28 грудня 2015 року

Справа № 808/9115/15

м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Нестеренко Людмила Олексіївна, розглянувши подання Державної податкової інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області до товариства з обмеженою відповідальністю «Максимум» про стягнення коштів у сумі податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 2 040 грн.

ВСТАНОВИВ:

28.12.2015 о 12 год. 17 хв. Державна податкова інспекція у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі – заявник) звернулася із поданням до товариства з обмеженою відповідальністю «Максимум» (далі – відповідач) про стягнення коштів у сумі податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 2 040 грн.

Згідно із п.3 ч.1 ст.183-3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо стягнення коштів за податковим боргом.

Статтею 183-3 КАС України встановлено перелік особливих вимог, що пред'являються до подання податкового органу, та особливий перелік процесуальних дій суду, які можуть учинятися в процесі розгляду такого подання.

Водночас у частині, що не врегульована статтею 183-3 КАС України, вимоги до подання визначаються загальними нормами, зокрема статтею 106 КАС України (лист Вищого адміністративного суду України від 02.02.2011 №149/11/13-11).

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви зокрема додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України “Про судовий збір” № 3674-VI від 08.07.2011 (в редакції чинній на момент звернення податкового органу до суду) судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухва»ене судове рішення, передбачене цим Законом (ч.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір”).

Частиною 1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпаний перелік кола осіб, звільнених від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, до якого податкові органи не входять. Суд звертає увагу заявника на те, що перелік ст.5 Закону України «Про судовий збір» є вичерпним, а відтак з огляду на вище викладене податковий орган не звільняється від сплати судового збору за подання про стягнення коштів за податковим боргом, оскільки подання є формою звернення Державної фіскальної служби України визначене процесуальним законодавством, а саме КАС України.

Так, відповідно до п.1 ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання адміністративного позову майнового характеру суб’єкт владних повноважень сплачує 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та за позов немайнового характеру 1 розмір мінімальної заробітної плати

В матеріалах подання відсутні докази сплати судового збору у відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір», чим порушено вимоги ч.3 ст.106 КАС України.

Отже, з урахуванням викладеного заявнику необхідно надати докази сплати судового збору за звернення з поданням до суду про стягнення коштів за податковим боргом.

У свою чергу відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі станом на січень 2015 року на рівні 1 218 грн.

В даному випадку ставка судового збору за внесення до адміністративного суду цього подання заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1218 грн.

Заявником не надано до суду доказів сплати судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», а лише надано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч.1 ст.88 КАС України).

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати – це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ст.ст.87, 88 КАС України, Закону України “Про судовий збір”, а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення, чи звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.88 КАС України, ст.8 Закону України “Про судовий збір” повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.10 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно з ч.2 ст.10 КАС України не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

З урахуванням вимог ст.88 КАС України, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст.8 Закону України “Про судовий збір”, з власної ініціативи.

Суд зазначає, що заявником до матеріалів подання не надано жодного належного доказу неможливості заявником, як суб’єктом владних повноважень, сплатити судовий збір, в встановленому чинним законодавством розмірі, а матеріали подання не надають можливість задовольнити вказане клопотання та звільнити заявника від судових витрат.

Відсутність у заявника коштів за відповідним кодом економічної класифікації видатків на сплату судового збору не є тією обставиною, що є підставою для несплати заявником судового збору.

Згідно з частиною четвертою статті 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті щодо форми та змісту подання суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що подання слід залишити без руху, заявнику надати строк для усунення недоліків подання.

Керуючись ст. ст. 106, 160, 165, 183-3 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Подання Державної податкової інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області до товариства з обмеженою відповідальністю «Максимум» про стягнення коштів у сумі податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 2 040 грн., - залишити без руху.

Державній податковій інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області у строк до 29 грудня 2015 року до 12 годин . усунути недоліки подання, а саме: надати докази сплати судового збору у розмірі 1 218 грн.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.О Нестеренко