Справа № 472/1730/14-а
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2015-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2015 р.м.ОдесаСправа № 472/1730/14-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Тустановський А.О.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

ОСОБА_1

За участю: секретаря Вишневської А.В.

представника позивача ОСОБА_2 (довіреність від 02.12.2013 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області на постанову Веселинівського районного суду Миколаївської області від 30 липня 2015 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області від 06.08.2014 року №228 про накладення штрафу у розмірі 5 100 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що постанова про накладення штрафу прийнята за результатом архітектурно-будівельного контролю, яким безпідставно встановлено порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, без належного доведення позивачу змісту виявлених порушень та термінів їх усунення, а накладення на позивача штрафу за невиконання припису, який не було вручено особі, яка має усунути виявлені порушення, є необґрунтованим. Зазначені обставини свідчать про не відповідність оскаржуваного рішення вимогам законодавства, що є безумовною підставою для його скасуванню.

Постановою Веселинівського районного суду Миколаївської області від 30 липня 2015 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Суд визнав протиправною та скасував постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області від 06.08.2014 року №228

В апеляційній скарзі Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що у період з 20.05.2014 року по 28.05.2014 року (з урахуванням продовження терміну згідно наказу від 26.05.2014 року №110) Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області на підставі звернення прокуратури Веселинівського району Миколаївської області від 22.04.2014 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_3 на об'єкті будівництва «Будівництво прибудови торгівельного приміщення до магазину» за адресою: вул. Київська, 7-ч, смт. Веселинове, Веселинівський р-н, Миколаївська область, за результатами якої складено акт від 28.05.2015 року.

Зазначеною перевіркою встановлено порушення ОСОБА_3 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» «Будівництво прибудови торгівельного приміщення до магазину» за адресою: Миколаївська обл., Веселинівський р-н, смт. Веселинове, вул. Київська 7-ч», а саме експлуатація вказаного обєкту без прийняття його в експлуатацію; п.1.6. ДБН А.3.1-5:2009 «Організація будівельного виробництва», а саме «Будівництво прибудови торгівельного приміщення до магазину» за вказаною адресою підключено до інженерних мереж без оформлення відповідних документів дозвільного характеру Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час архітектурно-будівельного контролю Інспекцією у відношенні ОСОБА_3 складено протокол від 28.05.2014 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП. та припис від 28.05.2014 року №155 про усунення позивачем виявлених порушень з вимогою негайного зупинення експлуатації «Прибудови торгівельного приміщення до магазину» за адресою: Миколаївська обл., Веселинівський р-н, смт. Веселинове, вул. Київська 7-ч, та введення вказаного об'єкту в експлуатацію у порядку, встановленого законодавством України, в термін до 30.06.2014 року.

06.08.2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області прийнято постанову №228, якою ОСОБА_3 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Підставою для накладення на позивача адміністративного стягнення стало не виконання вимог припису від 28.05.2014 року №155 щодо негайного зупинення експлуатації обєкту, а також не подання в Інспекцію документів, що дають право експлуатувати вказаний обєкт.

Як вбачається з оскаржуваної постанови, питання про наявність підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності встановлено на підставі акту перевірки від 25.07.2014 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 25.07.2014 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.07.2014 року №242.

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки державного архітектурно-будівельного контролю, проведеного з порушенням вимог законодавства, не можуть враховуватись при вирішенні питання щодо наявності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності та беззаперечно свідчать про необґрунтованість адміністративного стягнення, прийняте у відношенні субєкта містобудування на підставі оспорюваної постанови.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року № 3038-VI (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами та згідно із п. 9 Порядку у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.п. 18, 19 Порядку від 23.05.2011 року №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 у разі відмови суб'єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обовязковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності субєкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови субєкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим звязком.

Також, як показує аналіз наведених норм приписи Інспекції про усунення вимог містобудівного законодавства або про зупинення будівельних робіт є обовязковими до виконання субєктами містобудування, мають містити відомості щодо порядку усунення виявленого порушення, строків усунення порушень або вчинення певних дій/утримання від вчинення певних дій, отже особа, яка вчинила порушення містобудівного законодавства має бути обізнана щодо порядку усунення виявленого порушення, строків усунення порушень.

Відповідно до ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Разом з цим, згідно висновку експерта науково-дослідного експертно-криміналістичного центру УМВС України в Миколаївській області № 281 від 08.06.2015 року підпис в приписі №155 від 28.05.2014 року виконаний не ОСОБА_3, а іншою особою.

Обставини щодо підписання вказаного припису також заперечує позивач, за клопотанням якого під час розгляду справи в суді першої інстанції призначено проведення вказаного експертного дослідження, а інші докази, зокрема, щодо надсилання вказаного припису позивачу в матеріалах справи відсутні, як і відсутні такі відомості в самому приписі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необізнаність позивача про порушення, які Інспекція вимагала усунути, порядок, а також про строки усунення порушень або вчинення певних дій/утримання від їх виконання згідно припису, що позбавляє орган, який розглядає питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, встановити наявність підстав та обґрунтовано дійти висновку про притягнення особи до адміністративної відповідальності з накладенням стягнення у вигляді штрафу.

Враховуючи викладене, оскільки обставини справи показують, що позивач не був обізнаний про виконання обовязкових вимог припису, порядок усунення порушення вимог містобудівного законодавства, строки усунення порушень, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що накладення на позивача штрафу згідно оскаржуваної постанови не узгоджується із вимогами законодавства, що регулює спірні правовідносини, що є безумовною підставою для її скасування.

Постанова суду першої інстанції викладена достатньо повно, висновки обґрунтовані з посиланням на конкретні норми Законів України та відповідають чинному законодавству та доводи апеляційної скарги цих висновків суду не спростовують.

Порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б призвести до зміни чи скасування рішення суду та задоволення апеляційної скарги не встановлено.

Керуючись ст.ст. 195, 196, п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200, п. 1 ч. 1 ст. 205, ст.ст. 206, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області залишити без задоволення.

Постанову Веселинівського районного суду Миколаївської області від 30 липня 2015 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня виготовлення повного тексту.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

ОСОБА_1