Справа № П/811/3533/15
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2015-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 грудня 2015 року справа № П/811/3533/15

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомОСОБА_1
до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції
провизнання неправомірними дій та зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції, в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції щодо накладення арешту на нерухоме майно ТОВ «Кіровоградський ремонтно механічний завод ім. В.К. Таратути»;

- зобовязати Кіровський відділ державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції зняти арешт з нерухомого майна ТОВ «Кіровоградський ремонтно механічний завод ім. В.К. Таратути» який накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження б/н від 10.04.2012 року, постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження б/н від 31.01.2012 року та знаходиться за адресою м. Кіровоград, вул. Дзержинського, 24.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Так, позивач просить суд визнати неправомірними дії відділу ДВС та зняти арешт з нерухомого майна накладеного відповідно до постанови про відкриття виконавчого провадження б/н від 10.04.2012 року та постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження б/н від 31.01.2012 року.

Разом з тим, суду не надано копії рішень, на які посилається позивач.

Окрім того, частиною другою статті 181 КАС України встановлено спеціальні строки звернення до адміністративного суду. Так, рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби може бути оскаржено у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, а щодо оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій - у триденний строк.

Однак, із повідомлених позивачем обставин та наданих доказів слідує, що про існування постанов та арешту нерухомого майна позивач дізналась після отримання відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме, 01.12.2015 року.

Згідно штемпеля відділу документального забезпечення Кіровоградського окружного адміністративного суду, позивач звернулась до суду 2412.2015 року.

Тобто, позивач пропустила 10-денний строк на звернення до адміністративного суду, до того ж не зазначила причин, з яких строк пропущено.

Частиною першою статті 100 КАС України встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду письмові пояснення та відповідні докази поважності причин пропуску строку на звернення до суду.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до ст.181 Кодексу адміністративного судочинства України відповідачем у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної виконавчої служби чи іншої посадової особи державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби.

Такими органами державної виконавчої служби є:

1. Державна виконавча служба України, до складу якої входить відділ примусового виконання рішень.

2. Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, до складу яких входять відділи примусового виконання рішень.

3. Районні, районні в містах, міські (міст обласного значення), міськрайонні, міжрайонні відділи державної виконавчої служби відповідних управлінь юстиції.

Отже, необхідно мати на увазі, що в цій категорії справ відповідачами можуть бути лише перераховані органи державної виконавчої служби у звязку з тим, що структурні підрозділи органів державної виконавчої служби: відділ примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України, відділи примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі не визначені Законом України «Про державну виконавчу службу» як самостійні органи державної виконавчої служби, що виключає можливість їхньої участі як відповідачів у таких справах.

Оскільки наведений перелік органів державної виконавчої служби, що можуть бути відповідачами по справі, є вичерпним, у разі подання позовної заяви до державних виконавців або інших посадових осіб органів державної виконавчої служби чи до відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України, управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, суд пропонує позивачеві зазначити належного відповідача, відповідно Державну виконавчу службу України, управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головного управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Дана правова позиція викладена в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про доповнення постанови Пленуму від 13.12.2010 № 3 «Про практику застосування адмінсудами законодавства у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності ДВС» від 14.09.2012 № 10.

Крім того суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст.60 Закону України «Про виконавче провадження», з майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

Згідно з частиною другою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Так позивачкою не зазначено обставин та не надано доказів звернення до керівника відповідного відділу державної виконавчої служби та не надано доказів відмови у знятті арешту з майна за заявою власника такого майна.

Згідно з частиною першою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду: належним чином завірені постанов постанови про відкриття виконавчого провадження б/н від 10.04.2012 року та про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження б/н від 31.01.2012 року; письмові пояснення та відповідні докази поважності причин пропуску строку на звернення до суду; докази звернення до керівника відповідного відділу державної виконавчої служби та доказів відмови у знятті арешту з майна за заявою власника такого майна; визначити належного відповідача; уточнену позовну заяву у відповідній кількості до сторін

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106 - 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.Адміністративний позов залишити без руху.

2.Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2