Справа № 806/5037/15
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2015-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2015 року Житомир справа № 806/5037/15

категорія 6.3

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Липи В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції Житомирської області, третя особа: Перша Житомирська державна нотаріальна контора про зобов'язання скасувати запис про обтяження

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції Житомирської області, третя особа: Перша Житомирська державна нотаріальна контора, у якому просить:

Зобовязати Реєстраційну службу Житомирського міського управління юстиції Житомирської області скасувати (виключити) запис про обтяження (арешт) 1/4 ідеальної частки квартири № 88, що знаходиться за адресою місто Житомир, вул. Малікова, буд. № 12, який зареєстровано 31 травня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою та виключити його з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 3278478).

Позовні вимоги мотивує тим, що на сьогоднішній день питання про скасування накладеного арешту на 1/4 ідеальної частки квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, яка належить позивачу на підставі свідоцтва № 48735 про право власності на житло від 16.02.2015 не скасовано чим порушують права позивача.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, до суду надав заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про причини не явки суду не повідомив. Про час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, до суду надіслала заяву в якій просить провести судове засідання без представника третьої особи, щодо прийняття рішення покладається на розсуд суду.

У відповідності до ч.6 ст.128 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу у порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, дійшов висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Встановлено, що 27 травня 2006 року винесеної слідчим слідчого відділу Житомирського МВ УМВС України в Житомирській області ст. лейтенанта міліції ОСОБА_2 Вказана постанова була винесена з метою забезпечення цивільного позову та можливості конфіскації майна за результатами розслідування та розгляду судом кримінальної справи № 06/070298.

31.05.2006 Першою Житомирською державною нотаріальною конторою був внесений запис до Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна за №3278478 про арешт нерухомого майна 1/4 ідеальної частки квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2.

13 лютого 2007 року Богунським районним судом міста Житомира був винесений вирок згідно з яким ОСОБА_1 було визнано винним у скоєнні злочинів передбачених ч. 2 ст. 296 Кримінального кодексу України та призначено покарання - 2 роки позбавлення волі із застосуванням статті 75 Кримінального кодексу України згідно якої ОСОБА_1 було звільнено від відбування покарання, якщо позивачем протягом іспитового строку в 2 роки не вчинено нового злочину і виконано покладені на позивача судом обовязки.

Як вбачається з матеріалів справи, що протягом розслідування та розгляду судом вищевказаної кримінальної справи потерпілим від злочину особою цивільний позов до позивача не предявлявся.

Відповідно до ч. 6 ст. 126 Кримінального процесуального кодексу України в редакції затвердженій Законом від 28 грудня 1961 року накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

З матеріалів справи встановлено, що слідчим слідчого відділу Житомирського МВ УМВС України в Житомирській області ст. лейтенант міліції ОСОБА_2 постанову про скасування накладеного арешту не виносив.

Відповідно до ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За приписами частини 1 ст. 3 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004, № 1952-IV (далі - Закон), державна реєстрація прав є обов'язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 10 Закону, державний реєстр прав містить відомості про зареєстровані права і обтяження, суб'єктів прав, об'єкти нерухомого майна, документи, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав. Невід'ємною складовою частиною Державного реєстру прав є база даних про реєстрацію заяв і запитів та реєстраційні справи.

Органи державної реєстрації прав, державні реєстратори забезпечують достовірність інформації, її захист від несанкціонованого доступу, оновлення, архівування та відновлення даних, їх оперативний пошук і документальне відтворення процедури державної реєстрації прав, оперативне надання витягів про зареєстровані права та/або їх обтяження з Державного реєстру прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону, державна реєстрація обтяжень здійснюється на підставі:

1) встановленої законом заборони користування та/або розпорядження нерухомим майном;

2) рішень судів, що набрали законної сили;

3) ухвали слідчого судді, суду, постанови державного виконавця про накладення арешту на нерухоме майно;

4) накладення заборони на відчуження нерухомого майна нотаріусом;

5) рішення органу місцевого самоврядування про віднесення об'єктів нерухомого майна до застарілого житлового фонду;

6) інших актів відповідних державних органів та посадових осіб згідно із законом;

7) договорів, укладених у порядку, встановленому законом.

Згідно з статтею 26 Закону, записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Пунктом 2. Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень", затвердженої Постановою КМ України № 868 від 17.10.2013 (далі - Порядок) визначено, що державну реєстрацію прав шляхом внесення записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) проводять орган державної реєстрації прав та нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно (далі - нотаріус).

Разом з тим, п. 75 Порядку визначений вичерпний перелік документів, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно, одним з яких є рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.

Відповідно до частини 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Частина 2 цієї статті вказує, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -,

постановив:

Позов задовольнити.

Зобов'язати Реєстраційну службу Житомирського міського управління юстиції Житомирської області виключити запис № 3278478 про обтяження 1/4 ідеальної частки квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 який зареєстровано 31 травня 2006 року.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.А. Липа