Справа № 826/22996/15
Суддя: Оксененко О.М.
Дата ухвалення: 2015-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

22 грудня 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Оксененка О.М.,

суддів - Губської Л.В., Федотова І.В.,

при секретарі - Пономаренко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 жовтня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України про визнання протиправним та скасування наказу №207-к від 12.05.2015р. в частині звільнення ОСОБА_2 з посади начальна Управління - старшого державного інспектора з енергозбереження Управління у м. Києві; поновлення позивача на роботі; стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 жовтня 2015 року адміністративний позов залишено без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Не погоджуючись із постановленою ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, як таку що постановлена внаслідок неправильного дослідження доказів, з порушенням норм матеріального та процесуального права, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів відповідно до ч.4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін з наступних підстав.

Залишаючи адміністративний позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачами пропущено місячний строк звернення до суду, встановлений ч. 3 ст. 99 КАС України.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини виникли у сфері проходження позивачем публічної служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач оскаржує наказ про його звільнення від 12.05.2015р. №207-к.

Так, з особової картки позивача №131 вбачається, що він отримав трудову книжку 10.06.2015 р., а в оскаржуваному наказі міститься його підпис про ознайомлення.

Таким чином, як вірно встановлено судом першої інстанції, про порушення своїх прав позивач дізнався в строк до 10.06.2015 р.

Разом з тим, з позовною заявою про оскарження цього наказу, та як наслідок зобов'язання поновити на роботі та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу, позивач звернувся до суду лише 05 жовтня 2015 року, тобто з пропуском встановленого ч. 3 ст. 99 КАС України строку.

В своїй апеляційній скарзі позивач зазначає, що за захистом своїх порушених прав він звернувся з позовною заявою до суду в місячний строк, а саме 22.05.2015 року, що підтверджується копією чеку та описом вкладення в цінний лист, які містяться в матеріалах справи. Проте, з незрозумілих причин, зазначений лист до Окружного адміністративного суду м. Києва не надійшов, в зв'язку з чим він повторно звернувся до суду 02.10.2015 року та вказав про зазначені вище причини пропуску строку звернення до суду.

Проте, як вірно зазначено судом першої інстанції, з наданого суду опису вкладення в цінний лист в якості доказу звернення позивача до суду 22.05.2015 р. неможливо встановити особу позивача, адже останній подано адвокатом, який може бути представником не лише позивача. Крім того, з наданого позивачем опису та чеку не вбачається, що саме є предметом позову. Так, опис вкладення в цінний лист, який було направлено представником позивача до Окружного адміністративного суду м. Києва 02.10.2015 року, містить в собі перелік вкладень із зазначенням прізвища особи, яка подає адміністративний позов та документів, що до нього додаються з зазначенням номеру та дати кожного з них. Разом з тим, опис вкладення в цінний лист, який позивач надав як доказ звернення до суду 22.05.2015 року вказаної інформації не містить.

При цьому судовою колегією враховується, що відповідно до п. 3 затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 року № 958 Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень (далі - Нормативи) нормативний строк пересилання поштових відправлень (крім простих листів та поштових карток) - час, установлений для пересилання поштових відправлень від об'єкта поштового зв'язку місця приймання до об'єкта поштового зв'язку місця вручення.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу ІІ «Нормативні строки пересилання поштових відправлень» Нормативів передбачено, що нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

З огляду на викладене, матеріали відправлені позивачем до Окружного адміністративного суду м. Києва 22.05.2015 року повинні були бути отриманні судом першої інстанції ще до кінця травня 2015 року і позивач вже починаючи з червня 2015 року міг дізнатися надійшла його заява до суду чи ні. Проте, вказані обставини позивач почав з'ясовувати лише майже через півроку після направлення позовної заяви. Причин неможливості зробити це раніше позивач не вказав.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У даному випадку, такі докази у матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, колегія суддів повністю погоджується з доводами суду першої інстанції, що позивачем позовну заяву подано з пропуском строку звернення до суду, підстави для його поновлення та визнання поважними причин пропуску строку звернення - відсутні, а тому позов правомірно залишено без розгляду.

Приймаючи до уваги те, що позовні вимоги про поновлення позивача на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, позов у цій частині також вірно залишений без розгляду у зв'язку з пропуском строку звернення до суду.

Викладені в апеляційній скарзі апелянтом доводи, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно зі ст.ст. 199 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 199, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 жовтня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді:

.

Головуючий суддя Оксененко О.М.

Судді: Губська Л.В.

Федотов І.В.