Справа № 821/3394/15-а
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2015-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/3394/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузьменко Н.А.,

судді Бездрабко О.І.,

судді Пекного А.С.,

при секретарі Багненко Т.В.

за участю: представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ДАБІ України ОСОБА_2

представник Управління ДАБІ у Херсонській області не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Кредо-Інвест-Строй до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року № 7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, -

встановив:

26 жовтня 2015 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю Кредо-Інвест-Строй (далі позивач, ТОВ «Кредо-Інвест-Строй») до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі відповідач-1, УДАБІ), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач-2, ДАБІ) з позовними вимогами про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року № 7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 12 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ на підставі акту про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, винесено постанову №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності. За не допуск посадових осіб УДАБІ до перевірки обєктів будівництва, що знаходяться у місті Херсоні по Бериславському шосе, 2-Б, застосовано штраф в розмірі 13780,00 грн. Позивач вважає, що оскільки даний обєкт прийнятий в експлуатацію, а будівництво завершено, то у відповідача-1 відсутні підстави для здійснення будівельного нагляду у спосіб проведення перевірки. Крім того, обсяг доходу ТОВ "Кредо-Інвест-Строй" за 2014 рік не перевищив 20 млн. грн., а тому перевірка позивача можлива тільки за умови надання дозволу на проведення такої перевірки Кабінетом Міністрів України або за заявою Товариства, або згідно рішення суду чи положень КПК України. З посиланням на норми Закону України «Про внесення змін Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обґрунтовує правомірність своїх вимог. З наведеного позивач робить висновок про наявність підстав для постановлення судового рішення про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року № 7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заперечуючи проти позову, зазначила, що підставою для проведення позапланової перевірки ТОВ "Кредо-Інвест-Строй" слугувала заява громадянки ОСОБА_3 про порушення ТОВ «Південенерго» містобудівного законодавства під час будівництва чи перебудови (реконструкції) багатоквартирного житлового будинку по вул. Бериславське шосе, 2-Б в місті Херсон. Під час опрацювання даних Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих та будівельних робіт встановлено, що ТОВ «Південенерго» не виконує будівельні роботи за адресою, зазначеною в заяві, натомість відповідальним субєктом є ТОВ «Кредо-Інвест-Строй». При здійсненні заходів щодо проведення перевірки відповідач-1 діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України. Просила в задоволенні позову відмовити.

Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області явку повноважного представника не забезпечило, про дату, час та місце розгляду справи повідомлено належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення 10 грудня 2015 року поштового відправлення №440.

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, зясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. №976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції, у тому числі і Херсонської області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок. На період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 р. № 976 та звернення громадянки ОСОБА_3 від 26.08.2015 року заступником начальника УДАБІ видано направлення № 468 від 15.09.2015 р. на проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція приміщень по Бериславському шосе, 2-Б в м. Херсоні» строк дії направлення з 05 по 09 жовтня 2015 року.

05 жовтня 2015 року УДАБІ здійснено спробу проведення позапланової перевірки, наслідком якої став складений у присутності уповноваженої особи ТОВ "Кредо-Інвест-Срой" ОСОБА_4 складено акт про недопущення посадових осіб органу державної архітектурно будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протоколи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

05 жовтня 2015 року посадовою особою УДАБІ складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності відносно ТОВ «Кредо-Інвест-Строй», за яким встановлено наступні порушення: посадових осіб Управління недопущено до перевірки, необхідна для перевірки документація не предявлена.

12 жовтня 2015 року на підставі акту перевірки від 05 жовтня 2015 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 жовтня 2015 року відносно ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» посадовою особою УДАБІ винесено постанову №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.1 п.11 та п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (затверджений постановою КМ України від 23.05.2011 №553) на підставі п.2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" накладено штраф в розмірі 13780,00 грн.

При вирішенні спору по суті, суд виходить із наступного.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Преамбула до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон України № 3038-VI) зазначає, що цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Як передбачає преамбула до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР (далі Закон України №208/94-ВР) цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Права та обовязки ДАБІ передбачені Законом №3038- VI, а порядок притягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності врегульований Законом №208/94-ВР, який є спеціальним для цих правовідносин.

Державним архітектурно-будівельним контролем є сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.1,2 ст.41 Закону №3038- VI).

Відповідно до ст. 41 Закону №3038- VI КМ України своєю постановою від 23 травня 2011 року №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (абз.1 п.7 Порядку №553).

Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (абз.8 п.7 Порядку №553).

Враховуючи, що перевірка проведена на підставі заяви громадянки ОСОБА_3 від 22 серпня 2015 року про порушення містобудівного законодавства, дії відповідачів, спрямовані на початок проведення перевірки, відповідають Порядку №553.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п.1,2 ч.4 ст.41 Закону №3038- VI).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: … складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п.2, пп. «а» п.3 ч.4 ст. 41 Закону №3038- VI).

Окремо суд звертає увагу позивача на п.3 ч.11 ст.41 Закону №3038- VI, яким передбачено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду.

Позбавивши відповідачів можливості здійснити державний архітектурно-будівельний нагляд, позивач порушив дану норму спеціального законодавства.

Судом встановлено, що 05.10.2015 р. посадовою особою відповідача-1 складено акт про недопущення посадових осіб Управління на об'єкт будівництва для виконання покладених на них функцій та протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а 12.10.2015 р. винесено постанову про накладення штрафу.

Штрафи за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем-1 накладено на позивача на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 208/94-ВР.

Відповідно до статті 1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Таким чином, положеннями наведених вище нормативно-правових актів закріплено право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів під час перевірки, а також обовязок юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки та відповідальність суб'єктів містобудування за недопущення посадових осіб.

Беручи до уваги викладені вище обставини, суд дійшов висновку про правомірність прийняття відповідачем-1 оскаржуваної постанови та застосування до позивача відповідальності, передбаченої Законом № 208/94-ВР, оскільки така відповідальність застосована до нього як субєкта містобудування, який зобов'язаний дотримуватись вимог вказаного Закону, в тому числі допускати посадових осіб до проведення перевірки.

Щодо посилання представника позивача на встановлені Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014 р. № 71-VIII обмеження на проведення у 2015 р. - 2016р. перевірок підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік, а саме, що такі перевірки проводяться виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, або за рішенням суду, або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України, суд зазначає наступне.

З аналізу вищенаведеної норми слідує, що нормами Закону №71-VIII внесено зміни до Податкового кодексу України, а тому обмеження щодо проведення перевірок встановлені виключно органам доходів та зборів.

Приписи частини третьої Прикінцевих положень Закону № 71-VIII не поширюється на органи державного архітектурно-будівельного контролю щодо проведення ними перевірок з питань дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, а спеціальним законом з цих правовідносин є Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Також, суд не бере до уваги твердження позивача про те, що оскільки будівництво обєкта завершено, то такий обєкт не може підлягати контролю, зважаючи, що тільки у випадку проведення перевірки встановлюватимуться вказані обставини, зокрема, щодо здійснення субєктом будівництва будь-яких будівельних робіт (реконструкція, реставрація, капремонт тощо). Позивач не допустив відповідача-1 до проведення перевірки для встановлення вказаних обставин, а також для перевірки фактів порушення Товариством вимог містобудівного законодавства, наведених у зверненні громадянки ОСОБА_3

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обовязковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Бендерський проти України» (Заява N 22750/02§42) суд нагадує, що «відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом».

В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з'ясування всіх обставин у справі (ч.4,5 ст.11, ч.2 ст. 69, ч.5 ст.71 КАС України). Обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на суб'єкта владних повноважень, якщо він як відповідач заперечує адміністративний позов (ч.2 ст. 71 КАС України).

Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали", а якщо такі приписи відповідач без поважних причин не виконує, то "суд вирішує справу на основі наявних доказів" (ч. 4,6 ст. 71 КАС України).

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Позивач належними доказами не підтвердив правомірність своїх вимог, натомість наявні в матеріалах справи докази не дають суду підстави для висновку про протиправність дій відповідачів.

На підставі вимог частини 3 статті 160 КАС України, в судовому засіданні 22 грудня 2015 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 163 КАС України, суд,-

постановив:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю Кредо-Інвест-Строй до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року № 7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності залишити без задоволення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови виготовлено та підписано колегією суддів 24 грудня 2015 р.

Головуючий суддя Н.А.Кузьменко

Суддя О.І. Бездрабко

Суддя А.С. Пекний

кат. 6.1.