Справа № 813/3012/15
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2015-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

з питань розяснення судового рішення

24 грудня 2015 року Справа № 813/3012/15

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Грень Н.М.,

секретар судового засідання Гавірко О.О.,

заявник не прибув,

представник відповідача 1 ОСОБА_1,

представник відповідача 2 ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про розяснення судового рішення в порядку ст. 170 КАС України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Служби безпеки України у Львівській області, ОСОБА_3 начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобовязання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Львівським окружним адміністративним судом 01 грудня 2015 року прийнято постанову по справі № 813/3012/15 за позовом ОСОБА_2 до Управління Служби безпеки України у Львівській області, ОСОБА_3 начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобовязання вчинити дії16 жовтня 2015 року Львівським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист №813/2269/15 про зобовязання вчинити дії.

Через канцелярію суду 22.12.2015 року за вх. №41642 надійшла заява ОСОБА_2 про розяснення судового рішення в порядку ст. 170 КАС України в адміністративній справі №813/3012/15 за позовом ОСОБА_2 до Управління Служби безпеки України у Львівській області, ОСОБА_3 начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобовязання вчинити дії.

Заявник у судове засідання не прибув, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується телефонограмою-повідомленням від 23.12.2015 року /а.с.95/.

Згідно приписів статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справ упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, якій вирішить спір щодо його прав та обов'язків.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки для держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 21 грудня 2006 року у справі Мороз та інші проти України зазначив, що розумність строку проваджень повинна оцінюватись у світлі обставин справи та з урахуванням наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявників і відповідних органів державної влади та того, яку важливість для заявників мало питання, що розглядалося.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішення від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відтак, суд ухвалив проводити розгляд заяви без участі заявника, оскільки, відповідно до ч. 3 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення.

Представник відповідачів 1 та 2 проти заяви заперечив, зазначив, що рішення є зрозумілим, зауважень до вказаного рішення немає, відтак, просив у задоволенні заяви відмовити.

Суд, розглянув подані документи і матеріали, сукупно оцінив докази, які мають значення для справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, встановив наступне.

Частиною 1 статті 170 КАС України передбачено, що якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою в якій просить розяснити постанову Львівського окружного адміністративного суду від 01.12.2015 року у адміністративній справі № 813/3012/15. Зазначає, що зміст постанови не відповідає вимогам ст. 163 КАС України, суддею приділена увага переписанню норм чинного законодавства без їх привязки до обставин справи та доказів, що містяться у матеріалах адміністративного провадження. Висновок ґрунтується лише на посиланнях до документів УСБУ у Львівській області, зміст яких не закріплений ніякими доказами. Тобто, суддя прийняла рішення віддаючи особисту перевагу позиції державного органу та його службової особи ОСОБА_3, не враховуючи і не звертаючи уваги на вимоги чинного законодавства про інформацію та права позивача. Відтак, вважає судове рішення незрозумілим та немотивованим.

Відповідно до частини 1 статті 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Відповідно до ст. 158 КАС України, судове рішення, яким суд вирішує спір по суті, викладається у формі постанови, судове рішення, яким суд зупиняє чи закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або приймає рішення щодо інших процесуальних дій, клопотань, викладається у формі ухвали.

Роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Частиною 2 ст. 170 КАС України передбачено подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи наведену правову норму, суд зазначає, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, визначений ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України механізм не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи, які ведуть до труднощів при їх виконанні, чого в даному випадку не має, оскільки постанова суду викладена доступною, зрозумілою мовою, і не потребує додаткових роз'яснень, а в задоволенні позову судом відмовлено повністю.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Заява позивача про роз'яснення рішення не містить посилань на те, що певні частини постанови суду викликають труднощі в їх розумінні чи є суперечливими між собою. Заявник, фактично, висловлює суб'єктивне відношення до цього рішення і мотивів суду при його прийнятті. Однак, це не свідчить про незрозумілість самого рішення чи його окремих положень.

Окремі недоліки в постанові суду, а також наведені в ній мотиви суду при прийнятті не є предметом вирішення заяви про роз'яснення судового рішення, а можуть бути предметом розгляду в межах окремих процесуальних процедур.

Оскільки судове рішення прийняте у адміністративній справі №813/3012/15, а саме постанова від 01.12.2015 року є повною, зрозумілою, форма викладення в ній ясна і труднощів для розуміння не викликає, суд вважає, що у задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 160, 165, 167, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви ОСОБА_2 про розяснення судового рішення в порядку ст. 170 КАС України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Служби безпеки України у Львівській області, ОСОБА_3 начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобовязання вчинити дії - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд, згідно ст. 186 КАС України. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано, згідно ст. 254 КАС України. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.12.2015 року.