Справа № 823/5033/15
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2015-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/5033/15 Головуючий у 1-й інстанції: Тимошенко В.П. Суддя-доповідач: Мацедонська В.Е.
У Х В А Л А

Іменем України

22 грудня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мацедонської В.Е.,

суддів Грищенко Т.М., Лічевецький І.О.,

при секретарі Горяіновій Н.В.,

розглянувши за відсутності осіб, які беруть участь в справі, відповідно до ч.1 ст.41 КАС України у відкритому судовому засіданні в м.Києві справу за апеляційною скаргою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Іскра» на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Іскра» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,-

в с т а н о в и в:

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2015 року адміністративний позов Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області задоволено повністю, застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації автозаправної станції та зернових складів СТОВ «Іскра» за адресою: с.Нечаєве, Шполянського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 03790439, шляхом визначеним наказом МНС України від 21 жовтня 2004 №130 «Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів», зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2004 року за №1416/10015, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері будівель АЗС та зерноскладів.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції з мотивів порушенням вимог чинного законодавства, та надати СТОВ «Іскра» термін для виконання пунктів, зазначених в акті перевірки від 10 листопада 2015 року №122 в термін до 01 квітня 2016 року. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що відповідачем на даний час виконуються пункти акту від 10 листопада 2015 року №122 для приведення їх у відповідність до чинного законодавства України.

Особи, які беруть участь в справі в судове засідання не з'явилися, про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином, тому у відповідності до ч.6 ст.12, ч.1 ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, переглянувши судове рішення суду першої інстанції у відповідності до ч.1 ст.195 КАС України в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що в період з 10 вересня 2015 року по 11 вересня 2015 року ГУ ДСНС України у Черкаській області проведено позапланову перевірку СТОВ «Іскра» за адресою: с.Нечаєве, Шполянського району, Черкаської області, якою встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, що згідно ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» задокументовані актом перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 11 вересня 2015 року №151, а саме:

1) зернові склади;

- приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». (п.1.2. Розділу V ППБУ);

- не здійснено вогнезахисну обробку дерев'яних конструкцій горищних приміщень (п.2.5. Розділу ІІІ ППБУ);

- захист будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконана відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (п.1.21. Розділу ІV ППБУ);

- допускається встановлення апаратів відключення в середині складських приміщень з пожеженебезпечними зонами (п.1.15 Розділу ІV ППБУ);

- не проведено замір опору ізоляції електромережі (п.1.20 Розділу ІV ППБУ);

- електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (п.2.1. Розділу V ППБУ);

- для всіх приміщень складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони, які позначити на вхідних дверях до приміщень(п.2.9. Розділу ІІІ ППБУ);

2) автозаправна станція:

- приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». (п.1.2. Розділу V ППБУ);

- не проведено замір опору ізоляції електромережі (п.1.20 Розділу ІV ППБУ);

- електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (п.2.1. Розділу V ППБУ);

- АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою (п.37. Розділу 7 ППБ для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів);

- до роботи на АЗС допускаються особи, які не пройшли навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму і не мають про це відповідне посвідчення (п.10.1. Розділу VІ ППБУ);

- АЗС не обладнано телефонним та гучномовним зв'язком (п. 10.5. Розділу VІ ППБУ);

- на АЗС відсутній інструмент з металу, що не утворює іскор (п. 10.11. Розділу VІ ППБУ).

Відповідно до наявної в акті відмітки посадові особи СТОВ «Іскра» від отримання акту перевірки відмовились.

Актом перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 10 листопада 2015 року №122 встановлені наступні порушення СТОВ «Іскра»:

1) зернові склади:

- приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». (п.1.2. Розділу V ППБУ);

- не здійснено вогнезахисну обробку дерев'яних конструкцій горищних приміщень (п.2.5. Розділу ІІІ ППБУ);

- захист будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконана відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (п.1.21. Розділу ІV ППБУ);

- електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (п.2.1. Розділу V ППБУ);

- для всіх приміщень складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони, які позначити на вхідних дверях до приміщень (п.2.9. Розділу ІІІ ППБУ);

2) автозаправна станція:

- приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». (п.1.2. Розділу V ППБУ);

- електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (п.2.1. Розділу V ППБУ);

- АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою (п.37. Розділу 7 ППБ для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів);

- до роботи на АЗС допускаються особи, які не пройшли навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму і не мають про це відповідне посвідчення (п.10.1. Розділу VІ ППБУ);

- АЗС не обладнано телефонним та гучномовним зв'язком (п. 10.5. Розділу VІ ППБУ);

- на АЗС відсутній інструмент з металу, що не утворює іскор (п. 10.11. Розділу VІ ППБУ).

Вказаний акт перевірки отримано 10 листопада 2015 року заступником директора СТОВ «Іскра» ОСОБА_2 без зауважень або заперечень до акту, про що в акті міститься відповідна відмітка з підписом посадової особи відповідача.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що виявлені позивачем порушення безумовно пов'язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, перешкоджанню завчасному виявленню пожежі, повідомленню (оповіщенню) працюючого персоналу про пожежу, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виявлення пожежі, у зв'язку з чим наявні підстави для вжиття заходів реагування.

Колегія суддів за наслідками апеляційного перегляду дійшла наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

В силу вимог ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст.1 Кодексу цивільного захисту України, даний правовий акт регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ст.ст.64, 65, 66 Кодексу цивільного захисту України, Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до чинного законодавства.

Згідно із ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст.65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Частинами 1-2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Разом з тим, згідно ст.69 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем в період з 09 липня 2015 року по 14 липня 2015 року відповідно до наказу від 02 липня 2015 року №151 проведена планова перевірка СТОВ «Іскра», якою виявлено порушення вимог чинного законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, за наслідками якої було складено акт від 14 липня 2015 року №81.

На підставі вказаного акту позивачем винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту від 14 липня 2015 року, яким надано строк для усунення виявлених порушень до 14 серпня 2015 року.

З акту перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 11 вересня 2015 року №151 вбачається, що позивачем в повній мірі виявлені порушення не усунуті.

У відповідності до п.п.25, 26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров'ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Таким чином, законодавець пов'язує створення реальної загрози життю та/або здоров'ю людини від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Зазначені позивачем в акті №151 від 11 вересня 2015 року та акті №122 від 10 листопада 2015 року порушення колегія суддів вважає пов'язаними з ризиком настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

До суду апеляційної інстанції відповідачем були подані докази на підтвердження часткового усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме: копію посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки оператора АЗС ОСОБА_3

Доказів усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, виявлених та зафіксованих в акті від 10 листопада 2015 року №122, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, відповідачем не надано. В апеляційній скарзі апелянтом зазначено про надання відомостей щодо виконання акту в судовому засіданні, однак до суду апеляційної інстанції жодних додаткових документів не надходило.

Колегія суддів не бере до уваги посилання апелянта на неможливість проведення вогнезахисної обробки дерев'яних конструкцій горищних приміщень, у зв'язку з тим, що температура навколишнього середовища повинна бути вищою за 10°C, позаяк вказане порушення було зафіксоване в акті від 14 липня 2015 року №81 та зобов'язано відповідача його усунути до 14 серпня 2015 року приписом від 14 липня 2015 року, коли температура навколишнього середовища дозволяла здійснити відповідні заходи.

Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні працівників підприємства та його відвідувачів від можливої небезпеки. Разом з тим, форма такого захисту повинна бути розумною, не порушувати прав відповідача і не повинна перешкоджати власнику (користувачу) вживати заходів до усунення виявлених порушень.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для вжиття заходів реагування, у зв'язку з тим, що виявлені позивачем порушення безумовно пов'язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, перешкоджанню завчасному виявленню пожежі, повідомленню (оповіщенню) працюючого персоналу про пожежу, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виявлення пожежі.

Разом з тим, у відповідності до ч.12 ст.183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю). А тому відповідач за умови усунення порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, зазначених в акті, має право звернутись до суду щодо скасування застосованих заходів реагування.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для зміни або скасування постанови суду.

Керуючись ст.ст.195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Іскра» - залишити без задоволення.

Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня її складення в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 25 грудня 2015 року.

Головуючий суддя В.Е.Мацедонська

Судді Т.М.Грищенко

І.О.Лічевецький

Головуючий суддя Мацедонська В.Е.

Судді: Лічевецький І.О.

Грищенко Т.М.