Справа № 810/5236/13-а
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2015-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/5236/13-а Головуючий у 1-й інстанції: Панова Г.В.
Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 грудня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Бужак Н.П., Костюк Л.О.,

за участю секретаря Гуцул О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві (без фіксування технічними засобами) апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вишневеміськреконструкція» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про скасування постанов,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вишневеміськреконструкція» (далі - Позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області (далі - Відповідач) про скасування постанови Відповідача про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 30 серпня 2013 року №З-3008/1, від 30 серпня 2013 року №З-3008/2, від 30 серпня 2013 року №З-3008/3.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2013 року адміністративний позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2014 року постанову Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2013 року скасовано та прийнято нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 14 червня 2015 року постанову Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2013 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2014 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2015 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з постановою Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2015 року, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та постановити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для його скасування.

Відповідно ч.6 ст.12 КАС України під час судового розгляду справи в судовому засіданні забезпечується повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, крім випадків неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження).

Особи, які беруть участь у справі, належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, однак в судове засідання не з»явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не визнана обов»язковою, колегія суддів відповідно ч.4 ст.196 КАС України вважає можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін та їх представників.

Згідно ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що на виконання вимог листа Управління СБУ в Київській області від 20.06.2013 року №52/27-671 та на підставі направлення від 16.07.2013 року Відповідачем проведена позапланова перевірка Позивача на предмет дотримання вимог містобудівного законодавства при будівництві житлового комплексу «Акварель» по вул.Л.Українки в м.Вишневому Київської області у період з 16.07.2013 року по 22.07.2013 року.

Вказана перевірка проводилась посадовою особою Відповідача виключно візуальним спостереженням та дослідженням об»єкта будівництва.

Під час проведення перевірки контролюючим органом встановлено факт виконання будівельних робіт з реконструкції Третьої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель на об'єкті будівництва без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.

За результатом проведеної перевірки посадовими особами Інспекції було складено Акти перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, ДБН та стандартів від 22.07.2013 року, в яких зафіксовано порушення Позивачем вимог статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

20.08.2013 року Відповідачем, на підставі висновків викладених в Актах перевірки, оформлено протоколи №1-Л-З-2008/1163; 1-Л-З-2008/1164; 1-Л-З-2008/1165 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено припис №С-2008/4 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, технічними умовам та іншим нормативно-правовим актам.

За результатом розгляду матеріалів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекціі винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2013 року №З-3008/1, №З-3008/2, №З-3008/3, згідно яких на Позивача накладено штрафи в загальному розмірі 196 137,00 грн.

Не погоджуючись з такими рішенями суб'єкта владних повноважень, Позивач звернувся до суду.

Питання здійснення державного архітектурно-будівельного контролю регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244, в редакціях чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Положеннями пунктів 5, 7, 9, 10 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Інспекції у своїй діяльності взаємодіють з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, державної статистики, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Згідно п.п.11, 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом обєкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку стану дотримання суб'єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в тому числі під час застосування будівельної продукції; здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом обєкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; та інше.

Посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно пунктів 14, 16, 17, 18, 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Статтею 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно п.2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та уповноважені ним його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники у межах своїх повноважень.

Згідно з положеннями пункту 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та пункту 5 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій накладати штраф.

Пунктами 2, 6, 7, 131 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники.

Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників субєкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на субєкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу), що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку.

У постанові зазначається розмір штрафу.

Штраф може бути накладено на субєктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

У разі вчинення субєктами містобудування двох або більше правопорушень штрафи накладаются за кожне вчинене правопорушення окремо.

Розміри штрафів визначено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Постанова повинна відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче впровадження».

Відповідно п.9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як зазначалось раніше, підставами для проведення Відповідачем позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Позивачем, були направлення №2191.13/08/01 від 16.07.2013 року та вимоги Управління Служби безпеки України у Київській області № 52/27-671 від 20.05.2013 року.

За результатами перевірки 22 липня 2013 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, в якому зафіксовано порушення позивачем вимог ст.ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30 серпня 2013 року №№ З-3008/1, З-3008/2, З-3008/3 на Позивача накладено штрафи в загальному розмірі 196 137,00 грн.

Отже, з наведених обставин вбачається, що Відповідачем правомірно проведено перевірку дотримання Позивачем вимог містобудівного законодавства при будівництві житлового комплексу «Акварель» по вул.Л.Українки в м.Вишневому Київської області з урахуванням їх відповідності положенням ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Зі змісту наявних в матеріалах справи Актів перевірки від 22.07.2013 року, протоколів №1-Л-З-2008/1163, № 1-Л-З-2008/1164 та № 1-Л-З-2008/1165 від 20.08.2013 року, а також припису №С-2008/4 від 20.08.2013 року вбачається, що Позивач від отримання зазначених документів відмовився.

З акту перевірки та припису вбачається, що примірники вказаних документів 21.08.2013 року направлені на адресу Позивача поштою.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно вимог чинного законодавства України у разі відмови від підпису в акті перевірки та в приписі відповідний екземпляр надсилається перевіряємому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином, належним доказом, який свідчить про факт направлення на адресу Позивача зазначених документів є квитанція оператора поштового зв'язку про відправлення рекомендованого листа з повідомленням та відміткою про вручення.

Проте, відомості, які б свідчили про направлення та отримання Позивачем актів перевірки, а також припису в матеріалах справи відсутні.

Отже, Відповідачем порушено порядок проведення перевірки, а саме: не забезпечено участь Позивача під час проведення перевірки, а також не ознайомлено уповноважену особу суб'єкта містобудування з результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом першої інстанції встановлено, що Відповідач дійшов висновку про порушення суб'єктом містобудування вимог статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також не забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт з реконструкції Третьої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель, шляхом візуального огляду обєкта будівництва без дослідження будь-яких документів, що надають право на виконання будівельних робіт.

Отже, посадовою особою інспекції під час проведення перевірки Позивача не було забезпечено повного, об»єктивного, неупередженого, здійсненого у межах повноважень, передбачених законодавством державного архітектурно-будівельного контролю, що свідчить про порушення Відповідачем пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того, ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 07.07.2015 року та 21.07.2015 року в адміністративній справі № 810/5236/13-а у Відповідача було витребувано належним чином засвідчені копії документів та матеріалів на підставі яких прийнято постанови №№ З-3008/1; З-3008/2; З-3008/3 від 30.08.2013 року про накладення на Позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідачем на вимогу вказаних ухвал до суду першої інстанції відомостей не надано.

Поряд з цим, в матеріалах справи наявні документи, з яких вбачається, що 01 липня 2010 року ТОВ «Вишневеміськреконструкція» отримано дозвіл на виконання будівельних робіт з першої черги будівництва №513, на виконання підготовчих робіт з другої черги будівництва від 11 листопада 2010 року №789/10 та дозвіл на виконання будівельних робіт з третьої черги будівництва від 21 січня 2011 року №2111.

10 серпня 2011 року Відповідачем зареєстровано декларацію №КС 9 про готовність об'єкту до експлуатації з будівництва першої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель на вулицях Святошинській та Л.Українки в місті Вишневе, Києво-Святошинського району, Київської області.

16 лютого 2012 року Відповідачем зареєстровано декларацію №КС 4 про готовність об'єкту до експлуатації з будівництва другої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель на вулицях Святошинській та Л.Українки в місті Вишневе, Києво-Святошинського району, Київської області.

12 жовтня 2012 року Інспекцією зареєстровано декларацію №КС 4 про готовність об'єкту до експлуатації з будівництва третьої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель на вулицях Святошинській та Л.Українки в місті Вишневе, Києво-Святошинського району, Київської області.

Крім того, 22.07.2013 року Позивачем направлено на адресу Інспекції архітектурно-будівельного контролю у Київській області пояснення вих.№3-22/07/2013 з підтвердженням наявних у них доводів відповідними документами, а саме, Позивачем додано копію договору оренди земельної ділянки від 10.04.2009 року та копію ухвали Окружного адміністративного суду м.Києва у справі №2а-18299/10/2670 від 10.05.2011 року про скасування заходів забезпечення позову.

З врахуванням наведених обставин та наявних в матеріалах справи відомостях, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість та безпідставність висновків Відповідача щодо порушення Позивачем вимог статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також незабезпечення здійснення авторського та технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт з реконструкції Третьої черги Мікрорайону житлових будинків і громадських будівель.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що суб'єктом владних повноважень протиправно прийняті постанови №З-3008/1; №З-3008/2; №З-3008/3 від 30.08.2013 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, а тому оскаржувані постанови суб'єкта владних повноважень підлягають скасуванню.

За приписами ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Колегія суддів звертає увагу, що в мотивувальній частині оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції посилався, як на доказ, на пояснення представника Відповідача, які надані в судовому засіданні 25 жовтня 2013 року та на показання свідка - начальника інспекційного відділу №4, допитаного в судовому засіданні 25 жовтня 2013 року при розгляді справи Київським окружним адміністративним судом під головуванням судді Брагіної О.Є.

Як зазначалось раніше, ухвалою Вищого адміністративного суду України від 14 червня 2015 року постанову Київського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2013 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2014 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Отже, судом першої інстанції порушено вимоги ст.86 КАС України щодо безпосереднього дослідження доказів, оскільки вказані пояснення не надавались, а допит свідка не проводився безпосередньо судом, який постановив оскаржуване судове рішення.

Згідно ст.ст.198, 201 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право змінити постанову суду, якщо суд першої інстанції правильно по суті вирішив справу, але з помилковим застосуванням норм матеріального чи процесуального права.

З врахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що з мотивувальної частини постанови слід виключити посилання, як на доказ у справі, на пояснення представника Відповідача, наданого під час судового засідання 25 жовтня 2013 року та на показання свідка - начальника інспекційного відділу №4, допитаного в судовому засіданні 25 жовтня 2013 року; а в решті оскаржуване судове рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 201, 205, 207 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити частково.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2015 року змінити, а саме, виключити з мотивувальної частини постанови посилання, як на доказ у справі, на пояснення представника Відповідача, наданого під час судового засідання 25 жовтня 2013 року та на показання свідка - начальника інспекційного відділу №4, допитаного в судовому засіданні 25 жовтня 2013 року.

У решті постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Бужак Н.П.

Костюк Л.О.

Постанова складена в повному обсязі 25 грудня 2015 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Бужак Н.П.