Справа № 817/3182/15
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2015-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2015 року 10 год. 40 хв. Справа № 817/3182/15 м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Недашківської К.М., суддів Сала А.Б. та Кравчук Т.О., за участю: секретаря судового засідання Єрмошкіної Л.І.; позивача не прибув; представника відповідача не прибув; представника третьої особи не прибув; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби інтелектуальної власності України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне підприємство «Український інститут інтелектуальної власності» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинення певних дій.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується позивач) до Державної служби інтелектуальної власності України (далі іменується відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне підприємство «Український інститут інтелектуальної власності», в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення від 28.08.2015 про відмову у реєстрації знака для товарів і послуг «Богдан Хмельницький» за заявкою № m 2014 08565, дата подання заявки 23.06.2014, а також зобов'язати продовжити діловодство за заявкою № m 2014 08565, дата подання заявки 23.06.2014.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.06.2014 позивач звернувся до Державної служби інтелектуальної власності України з заявою про реєстрацію словесного позначення «Богдан Хмельницький» для отримання правової охорони на нього в якості знака для товарів та послуг щодо товарів 30-го класу Міжнародного класифікатора для товарів та послуг. Висновком закладу експертизи, який затверджений Державною службою інтелектуальної власності та набув статусу Рішення про відмову у реєстрації знак від 28.08.2015 про невідповідність позначення умовам надання правової охорони за результатами кваліфікаційної експертизи щодо товарів 30 класу за МКТП, позивачу було відмовлено у реєстрації знака для товарів і послуг «Богдан Хмельницький». Позивач вважає дане рішення необґрунтованим та неправомірним, оскільки підстав для висновку про суперечність заявленого словесного позначення публічному порядку у відповідача не було. Позивач зазначає, що відповідно до положень законодавства, на його думку, не може бути зареєстрованим в якості знаку для товарів і послуг позначення, яке містить антидержавні або екстремістські лозунги, пропагує насильство, повалення конституційного ладу, закликає до державного перевороту, до насильства або до складу якого входять елементи порнографічного характеру тощо. Однак, ОСОБА_1 звернувся до позивача з заявою на реєстрацію словесного знака для товарів і послуг під назвою «Богдан Хмельницький» відносно товарів 30 класу за МКТП (кондитерські вироби, солодощі тощо), тобто поданий на реєстрацію знак для товарів і послуг жодним чином не може суперечити публічному порядку, суспільній моралі або принижувати честь, гідність в розумінні закону. Тому, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою судді від 21.10.2015 відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання, призначене на 04.12.2015 позивач не прибув, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

До суду також не прибув представник відповідача, заперечив проти позову, та просив розгляд справи здійснити без його участі.

Відповідач Державна служба інтелектуальної власності України подав до суду заперечення проти адміністративного позову, де зазначив, що відповідно до вимог Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» в результаті проведеної експертизи заявки на реєстрацію знака для товарів і послуг, яка проводиться Державним підприємством «Український інститут інтелектуальної власності», Державна служба інтелектуальної власності України затверджує такий висновок експертизи та на підставі нього приймає рішення про реєстрацію знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг або про відмову в реєстрації знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг, або про реєстрацію знака щодо частини зазначених товарів і послуг та відмову в реєстрації знака для іншої частини товарів і послуг. Тобто, відповідач виконує лише процедурну (технічну) дію щодо затвердження позитивного чи негативного висновку закладу експертизи. Оцінка висновків експертизи не входить до компетенції відповідача. Таким чином, при затвердженні спірного рішення Державна служба інтелектуальної власності України діяла в межах, та у відповідності до чинного законодавства. Крім того, відповідач зазначає, що заявлене позивачем позначення «Богдан Хмельницький» не відповідає умовам надання правової охорони, оскільки таке словесне позначення є таким, що суперечить публічному порядку, бо відтворює імя та прізвище відомої в Україні особи, яка внесла вагомий вклад в економіко-культурний розвиток країни. Спроба вирізнити та ідентифікувати свої товари або послуги за допомогою відтворення імені та прізвища відомої в Україні історичної особи здатне негативно вплинути на суспільні звязки, повязані із значенням вказаної особистості для минулого історії України. Тому, відповідач вважає прийняте рішення правомірним та обґрунтованим, а відтак просить суд в задоволенні позову відмовити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне підприємство «Український інститут інтелектуальної власності», належним чином повідомлена про місце, дату та час судового засідання, в судове засідання не зявилася, будь-яких заяв чи клопотань не подала.

Керуючись приписами частини 4 статті 128 КАС України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, на підставі наявних в матеріалах справи належних та допустимих доказів, зміст і обсяг яких достатній для вирішення спору по суті.

Відповідно до вимог частини 6 статті 12 та статті 41 КАС України, у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного зясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та зясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

23.06.2014 ОСОБА_1 звернувся до Державної служби інтелектуальної власності України із заявкою №m 2014 08565 про реєстрацію словесного позначення «Богдан Хмельницький» для отримання правової охорони на нього у якості знака для товарів та послуг щодо товарів 30-го класу Міжнародного класифікатора для товарів та послуг. В заявці міститься перелік товарів, для яких цей знак позивач просив зареєструвати за собою.

07.11.2014 експерт 1 категорії ДП «Український інститут промислової власності» ОСОБА_2 патентному повіреному позивача ОСОБА_3 надала висновок № 40118 формальної експертизи заявки на знак для товарів і послуг, за результатами якої встановлено, що заявка відповідає вимогам статті 7 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», та зазначено, що у разі ненадходження до ДП «Український інститут промислової власності» зауважень у місячний строк від дати одержання висновку, такий висновок буде вважатися узгодженим.

03.06.2015 ДП «Український інститут інтелектуальної власності» направило патентному повіреному повідомлення за № 17229/3 про можливу відмову у реєстрації знака відносно усього переліку товарів. 23.06.2015 позивач надав мотивовану відповідь на вказане повідомлення з доводами на користь реєстрації знаку.

28.08.2015 Державним підприємством «Український інститут інтелектуальної власності» наданий висновок № 26876/3 про невідповідність позначення умовам надання правової охорони за результатами кваліфікаційної експертизи. Даний висновок затверджений Державною службою інтелектуальної власності України та набув статусу рішення про відмову в реєстрації знака.

У рішенні зазначено, що за результатами кваліфікаційної експертизи, проведеної згідно ст. 10 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» встановлено, що заявлене позначення не відповідає умовам надання правової охорони (п. 1 ст. 5; ст. 6 Закону), а саме заявлене словесне позначення є таким, що суперечить публічному порядку, бо відтворює ім'я та прізвище відомої в Україні особи, яка внесла значний вклад в політичне життя України. «ОСОБА_4 (1595-1657рр.) державний і політичний діяч, керівник Національно-визвольної війни українського народу середини ХVІІ ст., фундатор Української держави (Війська Запорозького) гетьман України (1648-1657 рр.), організатор українського козацького війська, родоначальник української дипломатії, меценат і покровитель Української православної церкви.» Використання заявленого позначення для маркування товарів широкого вжитку може ображати патріотичні почуття членів суспільства.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених субєктом владних повноважень в основу спірного рішення, на відповідність вимогам частини 3 статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про Державну службу інтелектуальної власності України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 №436/2011 року (далі - Положення №436/2011), Державна служба інтелектуальної власності України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра освіти і науки України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері інтелектуальної власності.

Відносини, що виникають у зв'язку з набуттям і здійсненням права власності на знаки для товарів і послуг в Україні регулює Закон України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» від 15.12.1993 № 3689-ХІІ (далі по тексту Закон № 3689-ХІІ).

Відповідно до пункту 1 статті 2 Закону № 3689-ХІІ, установа (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності) забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони прав на знаки для товарів і послуг, для чого, зокрема організовує приймання заявок, проведення їх експертизи, приймає рішення щодо них; видає свідоцтва на знаки для товарів і послуг, забезпечує їх державну реєстрацію.

Пункт 4 Положення №436/2011 передбачає, що Державна служба відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі організовує в установленому порядку експертизу об'єктів права інтелектуальної власності, видає патенти/свідоцтва на об'єкти права інтелектуальної власності; здійснює державну реєстрацію та ведення обліку об'єктів права інтелектуальної власності, проводить реєстрацію договорів про передачу прав на об'єкти права інтелектуальної власності, що охороняються на території України, ліцензійних договорів; визначає уповноважені заклади експертизи та доручає їм проведення експертизи заявок.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про наукову і науково-технічну експертизу» (далі - Закон про експертизу) наукова і науково-технічна експертиза - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка науково-технічного рівня об'єктів експертизи і підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо таких об'єктів.

Положеннями статті 8 Закону про експертизу визначено, що законодавство України про наукову і науково-технічну експертизу складається з цього Закону та інших актів законодавства України, що регулюють відносини у сфері наукової і науково-технічної експертизи.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону № 3689-ХІІ експертиза заявки має статус науково-технічної експертизи, складається з формальної експертизи та кваліфікаційної експертизи (експертизи по суті) і проводиться закладом експертизи відповідно до цього Закону та правил, встановлених на його основі центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері інтелектуальної власності.

Кінцеві результати експертизи заявки, що не вважається відкликаною або не відкликана, відображаються в обґрунтованому висновку експертизи за заявкою, що набирає чинності після затвердження його Установою. На підставі такого висновку Установа приймає рішення про реєстрацію знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг або про відмову в реєстрації знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг, або про реєстрацію знака щодо частини зазначених у заявці товарів і послуг та відмову в реєстрації знака для іншої частини зазначених у заявці товарів і послуг. Рішення Установи надсилається заявнику (частина 3 статті 10 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг»).

Таким чином, при проведенні експертизи за заявкою на реєстрацію знаку для товарів і послуг, заклад експертизи керується Законом та Правилами складання, подання та розгляду заявки на видачу свідоцтва України на знак для товарів і послуг, затверджених наказом Державного патентного відомства України від 28.08.1995 № 116 (далі - Правила).

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 3689-ХІІ правова охорона надається знаку, який не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі, вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та на який не поширюються підстави для відмови в наданні правової охорони, встановлені цим Законом.

Саме дана норма стала підставою для відмови в реєстрації знаку для товарів і послуг «Богдан Хмельницький».

Закон України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» не містить визначення «публічний порядок».

Відповідно до пункту 1 статті 228 Цивільного кодексу України, правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне володіння ним.

Визначення «публічний порядок» слід розуміти як врегульована моральними і правовими нормами система суспільних відносин, що має на меті гарантування громадської безпеки і спокою, захисту честі і гідності безпеки і спокою, захисту честі і гідності громадян, нормальних умов для діяльності державних та громадських організацій.

Відповідно до пункту 4.3.1.1 Правил під час перевірки позначення, заявленого на реєстрацію як знак, щодо наявності підстав для відмови у наданні правової охорони, відповідно до пункту 1 статті 5 Закону, встановлюється: чи не належить заявлений знак до позначень порнографічного характеру, чи не містить антидержавних, расистських лозунгів, емблем та найменувань екстремістських організацій, нецензурних слів та виразів тощо. Якщо заявлене позначення або хоча б один з його елементів відноситься до позначень, зазначених в абзаці 1 цього пункту, подальший розгляд заявки припиняється і заявнику надсилається рішення про відхилення заявки.

В матеріалах справи відсутні докази того, що заявлене позивачем на реєстрацію словесне позначення («Богдан Хмельницький») для отримання правової хорони на нього у якості знака для товарів та послуг щодо товарів 30-го класу Міжнароднї класифікації товарів і послуг для реєстрації знаків не відповідає вимогам пункту 4.3.1 Правил чи якимсь чином порушує публічний порядок.

Крім того, Закон України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» не містить визначення принципу моралі та гуманності.

Відповідно до Закону України «Про захист суспільної моралі» від 20.11.2003 № 1296-ІV визначено саму сутність «суспільної моралі», а саме це система етичних норм, правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей, уявлень про добро, честь, гідність, громадський обов'язок, совість, справедливість. Стаття 2 цього Закону регламентує чіткий перелік заборон стосовно виробництва та реалізації продукції, зокрема, забороняються виробництво та розповсюдження продукції, яка Забороняються виробництво та розповсюдження продукції, яка пропагує війну, національну та релігійну ворожнечу, зміну шляхом насильства конституційного ладу або територіальної цілісності України; пропагує фашизм та неофашизм; принижує або ображає націю чи особистість за національною ознакою; пропагує бузувірство, блюзнірство, неповагу до національних і релігійних святинь; принижує особистість, є проявом знущання з приводу фізичних вад (каліцтва), з душевнохворих, літніх людей; пропагує невігластво, неповагу до батьків; пропагує наркоманію, токсикоманію, алкоголізм, тютюнопаління та інші шкідливі звички.

Принцип гуманності як принцип людяності, почуття любові до людей, поваги до їх гідності проголошений ООН в Загальній декларації прав людини та прийнятій Радою Європи Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Важливою і визначальною, з позиції відповідного розвитку національного законодавства, є конструкція з трьох статей основного закону, кожна з яких розкриває певний аспект втілення ідеї гуманності на рівні позитивного права. Стаття 3 Конституції України може розглядатися як така, що формує принцип гуманізму відносно життя суспільства та діяльності держави: «людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю». Стаття 28 вказує на повязане з цим принципом невідчужуване та непохитне субєктивне право кожної людини: «ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому,нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню», маючи на увазі неможливість будь-якого виправдання дії проти людської гідності. Нарешті стаття 68 встановлює відносно всіх субєктів право позитивне зобовязання, яке доповнює та обмежує вимогу дотримуватися приписів гуманності взагалі: «кожен зобов'язаний... не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей». Як можна побачити з наведених положень основного закону гідність людини є тим стрижневим феноменом, навколо якого вибудовується розуміння гуманного відношення до людської особи та її гідності.

Відтак, враховуючи тлумачення та законодавчо визначену сутність понять «моралі» та «гуманності», подане на реєстрацію відповідачем позначення словесного знака для товарів і послуг під назвою «Богдан Хмельницький» відносно товарів 30-го класу за МКТП (кондитерські вироби, солодощі тощо) жодним чином не порушує принципу моралі та гуманності.

Судом встановлено, що позивач при виробництві кондитерських виробів не лише відтворює імя та прізвище гетьмана України - ОСОБА_5 для маркування кондитерських виробів, але й представляє опис біографії цієї відомої в Україні особи, що внесла значний вклад в політичне життя України, його славетних походів, перемог та здобутків.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем вже були зареєстровані знаки для товарів і послуг та видані свідоцтва в класі 33 «алкогольні напої» на позначення зі словесним знаком «Богдан Хмельницький», докази чого є в матеріалах справи (а.с.45).

Тому, суд прийшов до висновку, що рішення Державної служби інтелектуальної власності України від 28.08.2015 про відмову у реєстрації знака для товарів і послуг «Богдан Хмельницький» за заявкою № m 2014 08565, дата подання 23.06.2014, є протиправним та підлягає скасуванню.

Посилання відповідача на виконання Державною службою інтелектуальної власності України технічної функції прийняття рішення на підставі висновку експертизи судом до уваги не береться, оскільки рішення суб'єкта владних повноважень має узгоджуватись з приписами статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Тому останній, приймаючи рішення на підставі згаданої експертизи, має перевірити її на відповідність об'єктивності та обґрунтованості, оскільки суб'єкт владних повноважень доводить правомірність його прийняття відповідно до статті 71 КАС України. Такий обов'язок узгоджується і зі статтею 10 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» з огляду на те, що відповідач затверджує цей висновок, а відтак несе відповідальність за своє рішення.

Для повного захисту порушеного субєктивного права ОСОБА_1, якому неправомірно відмовлено в реєстрації знака суд вважає за необхідне зобов'язати відповідача продовжити діловодство за заявкою № m 2014 08565, дата подання заявки 23.06.2014.

Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 94 КАС України, суд присуджує всі здійснені позивачем документально підтверджені судові витрати (оригінал квитанції від 06.10.2015 № 0.0.443657754.1) за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі.

Керуючись статтями 2, 4, 7-12, 14, 86, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Державної служби інтелектуальної власності України від 28.08.2015 про відмову у реєстрації знака для товарів і послуг «Богдан Хмельницький» за заявкою № m 2014 08565, дата подання заявки 23.06.2014.

Зобов'язати Державну службу інтелектуальної власності України продовжити діловодство за заявкою № m 2014 08565, дата подання заявки 23.06.2014.

Присудити на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби інтелектуальної власності України суму судового збору у розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 (двадцять) коп.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання копії постанови, складеної у повному обсязі, апеляційної скарги з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Головуючий суддя К.М. Недашківська

Судді А.Б. Сало

ОСОБА_6