Справа № 816/1476/14
Суддя: Швед Е.Ю.
Дата ухвалення: 2015-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2015 року м. Київ К/800/49744/14

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

Головуючого судді Шведа Е.Ю.,

суддів Горбатюка С.А.,

Мороз Л.Л.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні справу за

касаційною скаргою Полтавської митниці Міндоходів

на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року

та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2014 року

у справі № 816/1476/14

за позовом Відкритого акціонерного товариства «Полтавський гірничозбагачувальний комбінат»

до Полтавської митниці Міндоходів

про визнання протиправним та скасування картки, рішення,

встановив:

Відкрите акціонерне товариство «Полтавський гірничозбагачувальний комбінат» (далі - ВАТ «Полтавський ГЗК») звернулось до суду з позовом до Полтавської митниці Міндоходів, в якому просило визнати протиправними та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації від 14 березня 2014 року № 806010002/2014/00007 та рішення про визначення коду товару від 13 березня 2014 № КТ-814-2014.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2014 року, позов задоволено: визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації від 14 березня 2014 року № 806010002/2014/00007 та рішення про визначення коду товару від 13 березня 2014 року № КТ-814-2014.

У касаційній скарзі митний орган, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить рішення судів першої та апеляційної інстанції скасувати, ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні позову. Доводи касаційної скарги мотивовані тим, що митним органом, використовуючи технічну документацію щодо товару, інформацію надану декларантом, та відповідно до Пояснень до УКТ ЗЕД, а також висновку Висновок Харківського управління спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів, вірно визначено код класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД.

В запереченнях, що надійшли на адресу суду, позивач вважає касаційну скаргу необґрунтованою, тому просить відмовити в її задоволенні, рішення судів залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин справи, суд дійшов наступних висновків.

Судами встановлено, що 22 січня 2014 між ВАТ «Полтавський ГЗК» (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговый дом «УРАЛХИМ» (постачальник) укладено Договір поставки № 416-Е/14, відповідно до якого постачальник зобов'язався поставляти на умовах DAP станція Соловей митного переходу Росії/України (Інкотермс 2010) селітру аміачну пористу ТУ 2143-029-05 (виробником якої є російська компанія филиал «Азот» ОАО «УХК «Уралхим») відповідно до Додатку № 1 до Договору.

Кількість та ціна товару, включаючи транспортування, страхування, упаковку та маркування, вказані в Додатку № 1 до Контракту.

На виконання Договору постачальник здійснив поставку вказаної в ньому селітри зі ст. Березняки Свердловської залізниці, Росія, за залізничними накладними № АП 703313, № АП 703314, № АП 703315, № АП 703316 від 31 січня 2014 року. Вказану селітру доставлено на ст. Золотнишине Південної залізниці, Україна. Загальна вага селітри аміачної пористої, поставленої в лютому 2014 року, склала 240,000 м.т.

11 лютого 2014 року декларантом подано митну декларацію №806010002/2014/200370 (ставка ввізного мита 5%) з метою митного оформлення товару за зовнішньоекономічним контрактом 22 січня 2014 року № 416-Е/14 разом з пакетом документів. Згідно з наданих документів, а також відповідно до технічних умов, заявлений позивачем товар відноситься до коду товару 3102 49 00 00, а саме: «Нітрат амонію з вмістом азоту 34,4% (з домішками кальцію, заліза), що не є добривами: Селітра аміачна пориста, модифікована. Являє собою нітрат амонію у твердому вигляді з масовою часткою нітратного та амонійного азоту в перерахунку на NH4NO3 в сухій речовині 99%, на азот в сухій речовині 34,4%. Масова доля пороутворюючих домішок нітрату кальцію та магнію в перерахунку на оксид магнію в сухій речовині 0,3%, здатність вбирати по відношенню до дизельного палива 11%, утримуюча здатність по відношенню до дизельного палива 5,9-6,5%. Виготовлений згідно з ТУ 2143-029-05. Використовується для виробництва вибухових речовин промислового призначення полімікси ГР1, для проведення вибухових робіт в кар'єрі ВАТ «Полтавський ГЗК».

Для митного оформлення разом з митною декларацією подано наступні документи: зовнішньоекономічний контракт від 22 січня 2014 року № 416-Е/14 з специфікацією № 1 від 23 січня 2014 року; залізничні накладні (накладні УМВС) № АП 703313, № АП 703314, № АП 703315, № АП 703316 від 31 січня 2014 року; банківський платіжний документ, що стосується товару № 59 від 29 січня 2014 року; рахунок-фактуру (інвойс) - рахунок від виробника № 75 від 28 січня 2014 року; рахунок-фактуру (інвойс) - рахунок від виробника № 78 від 31 січня 2014 року; сертифікати про походження товару від 31 січня 2014 року форми СТ-1 № RUUA, № RUUA, № RUUA, № RUUA; копію митної декларації країни відправлення №10411020/300114/0000586 від 30 січня 2014 року; інші документи, які перелічені в картці відмові №806010002/2014/00007 від 14 березня 2014 року.

В зв'язку з тим, що за інформацією з єдиної автоматизованої інформаційної системи ДМСУ, яка виявлена відповідачем, подібний товар оформлявся за іншою митною вартістю, тому митним органом запропоновано декларанту надати додаткові документи, а саме: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Для запобігання простою вагонів на зоні митного контролю 13 лютого 2014 року позивачем подано тимчасову вантажну митну декларацію ІМ-40 № 806010002/2014/200403, в якій спірний товар задекларовано за кодом 3102 30 90 00, як нітрат амонію, що відноситься до добрив. А також надано запитувані додаткові документи.

13 березня 2014 року рішенням Полтавської митниці № КТ-814-2014, яким код товару за ВМД № 806010002/2014/200370 від 11 лютого 2014 року змінено з коду на код , товар класифіковано як: «Гранульований нітрат амонію (селітра аміачна), пориста, модифікована. Являє собою нітрат амонію у твердому вигляді з незначними добавками сполук кальцію, магнію, кремнію та заліза (0,2+0,1%). Масова частка нітратного та амонійного азоту в перерахунку на NH4NO3 в сухій речовині 99%, на азот в сухій речовині 34,4%. Масова доля пороутворюючих домішок нітрату кальцію та магнію в перерахунку на оксид магнію в сухій речовині 0,3%. Вміст вологи (методом висушування) становить 0,4+0,1%. Виготовлено згідно ТУ 2143-029-05. Використовується для виробництва вибухових речовин промислового призначення полімікси ГР1». Ставка ввізного мита 6,5% та ставка антидемпінгового мита за ввіз добрив походженням із Російської Федерації 11,91%.

Прийняття спірного рішення про визначення коду товару стало підставою для видання картки відмови № 806010002/2014/00007 від 14 березня 2014 року в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України.

Не погоджуючись з вказаними рішеннями митного органу та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом про їх скасування.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що митним органом протиправно змінено код імпортованого позивачем товару, тому позов є обґрунтованими та такими, що підлягає задоволенню.

Суд касаційної інстанції погоджується з таким висновком судів та зазначає наступне.

За змістом ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650 (далі - Порядок) контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з Порядком декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог ст. 68 Кодексу.

За змістом ст. 67 МК України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року N 584-VII визначено Основні правила інтерпретації УКТЗЕД.

Згідно з правилом 2(б) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до змісту правила 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати

Правилом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД» передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як встановлено судами, позивачем ввезено товар з наступним описом: нітрат амонію з вмістом азоту 34,4% (з домішками кальцію, заліза), що не є добривами: Селітра аміачна пориста, модифікована. Являє собою нітрат амонію у твердому вигляді з масовою часткою нітратного та амонійного азоту в перерахунку на NH4NO3 в сухій речовині 99%, на азот в сухій речовині 34,4%. Масова доля пороутворюючих домішок нітрату кальцію та магнію в перерахунку на оксид магнію в сухій речовині 0,3%, здатність вбирати по відношенню до дизельного палива 11%, утримуюча здатність по відношенню до дизельного палива 5,9-6,5%. Виготовлений згідно з ТУ 2143-029-05. Використовується для виробництва вибухових речовин промислового призначення полімікси ГР1, для проведення вибухових робіт в кар'єрі ВАТ «Полтавський ГЗК

Відповідно до примітки до групи 31 «Добрива» УКТ ЗЕД до товарної позиції 3102 включаються лише такі товари за умови, що вони не розфасовані у форми або в упаковки, як передбачено у товарній позиції 3105: (a) товари, які мають одну або кілька із зазначених нижче ознак, зокрема, нітрат амонію з домішками або без них.

Вказано також, що мінеральні або хімічні продукти, описані вище в обмеженому списку, включаються до цієї товарної позиції, навіть якщо вони явно не можуть бути використані як добрива.

Згідно з УКТ ЗЕД до товарної підпозиції 310230 відноситься «нітрат амонію, у тому числі у водному розчині», в той же час до товарної підпозиції 310240 відноситься «сумiшi нiтрату амонiю з карбонатом кальцiю або iншими неорганiчними речовинами, що не є добривами».

З наведеного слідує висновок, що віднесення товару (нітрат амонію) до вказаних товарних підпозицій залежить від того чи є товар сумішшю з карбонатом кальцiю або iншими неорганiчними речовинами, що не є добривами чи товар не є сумішшю.

При цьому, суд касаційної інстанції погоджується з доводами митного органу, що віднесення товару (нітрат амонію) до наведених підкатегорій не залежить від сфери його використання (промисловість чи сільське господарство).

З дослідженого судами опису товару вбачається, що останній є сумішшю нітрату амонію з домішками кальцію та заліза.

З урахуванням тієї обставини, що пояснення до УКТ ЗЕД не містить чітко визначеного співвідношення (процентного складу) власне нітрату амонію та домішок, за наявності/відсутності яких товар можна віднести до підпозицій 310230 чи 310240, доводи митного органу про необхідність віднесення товару до підпозиції 310230 є безпідставними.

В той же час слід звернути увагу, що митним органом не доведено неможливість віднесення товару до підпозиції 310240.

Погоджуючись з висновками судів щодо протиправності спірного рішення митного органу про визначення коду товару, суд касаційної інстанції також враховує лист постачальника товару ТОВ «ТД «Уралхим» від 05 лютого 2014 року № 002, в якому вказано, що селітра аміачна пориста (модифікована) ТУ 2143-029-05 представляє собою нітрат амонію в твердому вигляді з домішками кальцію та заліза, та Висновок Харківського управління спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів від 11 березня 2014 року № 109, згідно з яким, зокрема, встановлено, що проба товару являє собою нітрат амонію в твердому вигляді з незначними добавками сполук кальцію, магнію, кремнію та заліза, а також зазначення у висновку того, що визначити кількісний вміст нітратного та амонійного азоту у складі проби в умовах Харківського управління не уявляється можливим.

Крім того, безпідставними є доводи митного органу щодо помилкового на його думку, вирішення питання щодо розподілу судом першої інстанції судових витрат, з огляду на те, що судом першої інстанції вирішено стягнути витрати зі сплати судового збору саме з Державного бюджету України, що відповідає нормі ст. 94 КАС України (в редакції, що була чинною на час ухвалення судом першої інстанції оскаржуваної постанови).

З урахуванням викладеного та недоведеності митним органом неможливості віднесення імпортованого товару до товарної підпозиції, визначеної декларантом, суди дійшли обґрунтованого висновку, що спірні рішення митного органу є незаконними та підлягають скасуванню.

За таких обставин, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову. Судами ухвалено законні та обґрунтовані рішення, які постановлені з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи касаційної скарги спростовуються викладеними нормами права та встановленими обставинами справи, у зв'язку з чим відсутні підстави для її задоволення та скасування оскаржуваних судових рішень.

Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 220 КАС України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі і не може досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні, та вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги, але при цьому може встановлювати порушення норм матеріального чи процесуального права, на які не було посилання в касаційній скарзі.

Відповідно до ч. 3 ст. 2201 КАС України суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись ст.ст. 220, 221, 223, 224, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Полтавської митниці Міндоходів відхилити.

Постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі та не підлягає оскарженню, проте може бути переглянута з підстав, у строк та у порядку, визначених статтями 237, 238, 2391 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: