Справа № 826/22440/15
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2015-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

17 грудня 2015 року № 826/22440/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Гарника К.Ю., за участю секретаря судового засідання Непомнящої А.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач) в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що викладено листом від 25 серпня 2015 року № 10937/0/12/27-15 щодо відмови у видачі ОСОБА_1 будівельного паспорту забудови земельної ділянки АДРЕСА_1.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року відкрито провадження в адміністративній справі № 826/22440/15, закінчено підготовче провадження та призначено до розгляду у судовому засіданні на 19 жовтня 2015 року.

У судовому засіданні 19 жовтня 2015 року представник позивача підтримав адміністративний позов, просив суд задовольнити його. Відповідач участі уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином.

Керуючись приписами частини 4 статті 122 та частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, надавши можливість присутнім учасникам судового розгляду у повній мірі реалізувати свої процесуальні права, та враховуючи відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд завершив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Після розгляду адміністративного позову та доданих до нього матеріалів, всебічного і повного встановлення всіх фактичних обставин, на яких ґрунтується позов, об'єктивної оцінки доказів, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 на підставі договору дарування частини житлового будинку є власником 1/2 (одна друга) частини житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1 та виділення земельної ділянки в натурі.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 30 травня 2012 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04 жовтня 2012 року, позов ОСОБА_1 задоволено, визначено порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1. Площею 0,0434 га. Відповідно до ідеальних часток співвласників домоволодіння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступним чином: за співвласником ОСОБА_2 частка 1/2, було закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №1-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010); за співвласником ОСОБА_1 частка 1/2 закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №2-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010).

17 серпня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою, у якій просив видати йому будівельний паспорт забудови земельної ділянки для побудови нового житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Однак, 25 серпня 2015 року Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом № 10937/0/12/27-15 повернув ОСОБА_1 документи надані щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку у зв'язку з некомплектністю пакету документів відповідно до п. 2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, (далі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 N 66), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N 902/19640.

Водночас повідомлено, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту, позивачу необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами, а саме надати: засвідчену в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (фасади та плани поверхів об'єктів в тому числі господарських будівель і споруд розміщених на суміжних земельних ділянках, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що планується до застосування, тощо).

Позивач не погоджуючись із вказаним рішенням відповідача звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з даним позов для захисту свої прав та законних інтересів.

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом частини 2 статті 5 цього Закону вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування

Відповідно до статті 27 цього Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до пункту 1.4 Порядку видачі будівельного паспорта земельної ділянки (далі - Порядок), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103, розроблення будівельного паспорта здійснюється:

- у межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні;

- за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Пунктом 2.1 Порядку визначено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з пунктом 2.6 Порядку технічні умови щодо інженерного забезпечення отримуються замовником самостійно.

Згідно з пунктом 2.10 Порядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

В додатку № 1 до Порядку міститься затверджений зразок заяви на видачу будівельного паспорта, відповідно до якого необхідним є зазначення заявником місцезнаходження земельної ділянки.

Згідно з пунктом 2.3 Порядку уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

У відповідності до пункту 2.5 Порядку повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Як вже зазначалось, 17 серпня 2015 року ОСОБА_1 подано заяву на видачу будівельного паспорта до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

До заяви позивачем додано засвідчену в установленому законом порядку копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; ескіз намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади, максимальні відмітки висотності, відстані до сусідніх земельних ділянок), довіреність.

Однак, 25 серпня 2015 року листом № 10937/0/12/27-15 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув ОСОБА_1 документи надані щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку у зв'язку з некомплектністю пакету документів відповідно до п.2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

В контексті наведених приписів законодавства суд погоджується з доводами відповідача, викладеними в листі від 25 серпня 2015 року № 10937/0/12/27-15 про неможливість на підставі некомплектності пакету документів поданих позивачем документів видати технічний паспорт, адже з огляду на додані до заяви документи, судом встановлено відсутність в них - засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову та ескізних намірів забудови, а саме перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками домоволодіння що знаходиться в АДРЕСА_1.

Так, термін "домоволодіння" наведено в Наказі Держкомстату "Про затвердження форм погосподарського обліку та Інструкції з ведення погосподарського обліку в сільських, селищних та міських радах" від 18.04.2005 №95 - це житловий будинок з прилеглою до нього земельною ділянкою та належними йому місцезнаходженням (адресою).

Відповідно до вимог ст. 118 Земельного кодексу України у випадку виділення частини будинку в окреме домоволодіння та присвоєння йому окремої адреси фактично утворюється два житлових будинки (домоволодіння), які мають спільну капітальну стіну і є фактично незалежними один від одного. У такому випадку кожному із цих домоволодінь, може бути окремо визначено земельну ділянку та приватизовано її окремо на кожного власника домоволодіння.

Матеріали справи свідчать, що земельна ділянка позивачем не приватизована, а отже знаходиться у спільному користуванні з визначенням Рішенням Печерського районного суду міста Києва порядку користування.

Як вбачається з матеріалів справи, згоди співвласників земельної ділянки на забудову нового житлового будинку позивачем отримано не було.

За таких обставин, суд вважає, що у даному випадку розроблення будівельного паспорту при забудові позивачем земельної ділянки, що перебуває у нього у спільному домоволодінні є обов'язковим.

Відповідно до пункту 2.4 Порядку пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Як вбачається з додатків до заяви, позивачем не подано повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу, що в свою чергу є підставою для повернення пакету документів.

Окрім зазначеного, суд звертає увагу, що відповідачем не відмовлено у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки АДРЕСА_1, як зазначено позивачем, а повернено пакет документів відповідно до вимог п. 2.5 Порядку та повідомлено, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту, позивачу необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами.

Пунктом 2.4., 2.5 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки передбачається повернення органом містобудування та архітектури замовнику пакету документів для видачі будівельного паспорта, а не відмова видачі будівельного паспорту.

Так суд звертає увагу, що після усунення недоліків, що стали підставою для повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта, замовник не позбавлений права повторного звернення до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідач при прийнятті рішення від 25 серпня 2015 року № 10937/0/12/27-15 діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття такого рішення.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого: 1) суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України; 2) суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає позовні вимоги необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 94, 128, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили в строки та порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.Ю. Гарник