Справа № 826/8428/15
Суддя: Зарицька Ю. Л.
Дата ухвалення: 2015-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 826/8428/15
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Зарицької Ю. Л.,

при секретарі - Демченко Л. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Жупаненко Віктора Миколайовича про визнання протиправними та скасування протоколу та постанови,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з зазначеним вище позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 09.12.2014 Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку було ухвалене рішення № 1689 «Щодо усунення порушень законодавства на ринку цінних паперів та зупинення внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів», яким було зобов'язано ТОВ «Нові системи» до 09.03.2015 усунути порушення вимог законодавства, а саме подати до відповідача документи для скасування реєстрації випуску акцій та письмово повідомити про це відповідача. Позивачка зазначила, що 25.03.2015 відповідачем було складено протокол № 09-ЦД-1-ФО, яким було встановлено ознаки порушення на ринку цінних паперів, а саме невиконання нею, як фінансовим директором ТОВ «». У зв'язку з зазначеним, позивачка звернулась до суду та просила скасувати постанову УДМСК ТОВ «Нові системи» рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, на підставі якого 26.03.2015 відповідачем було винесено постанову № 03/02/1007/пр про розгляд справи про правопорушення на ринку цінних паперів, яке було призначено на 02.04.2015. Також позивачка вказала, що вказані протокол та постанову вона отримала 30.03.2015. Крім того, позивачка зазначила, що за результатами розгляду справи 02.04.2015 відповідачем була винесена постанова № 09-ЦД-1-ФО про накладення адміністративного стягнення, якою було накладено на неї штраф у розмірі 8500 грн. Позивачка наголосила на тому, що вона вважає, що постанова та протокол відповідача не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягає скасуванню. У зв'язку з зазначеним, позивачка звернулась до суду та просила визнати протиправним та скасувати протокол № 09-ЦД-1-ФО про адміністративне правопорушення від 25.03.2015 та постанову № 09-ЦД-1-ФО про накладення адміністративного стягнення від 02.04.2015, винесену Центральним територіальним департаментом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 09.12.2014 № 1686 «Щодо усунення порушень законодавства на ринку цінних паперів та зупинення внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів», яким зобов'язано ТОВ «Нові системи» до 09.03.2015 усунути порушення вимог законодавства (а.с.а.с.7-8).

25.03.2015 Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку складено протокол № 09-ЦД-1-ФО про адміністративне правопорушення на ринку цінних паперів у відношенні ОСОБА_1 (а.с.11).

Відповідно до постанови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 26.03.2015 № 03/02/107/пр, розгляд справи про адміністративне правопорушення на ринку цінних паперів у відношенні ОСОБА_1 відбудеться 02.04.2015 о 10 год. (а.с.12).

Постановою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 09-ЦД-1-ФО від 02.04.2015 притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч. 1 ст. 188-30 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафної санкції у розмірі 8500 грн. (а.с.а.с.14-18).

Відповідно до Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» (ст.7) - одним із основних завдань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є здійснення державного регулювання та контролю за випуском та обігом цінних паперів, захист прав інвесторів шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» від 30.10.1996 року Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, комплексні заходи щодо упорядкування, контролю, нагляду за ринком цінних паперів та їх похідних та запобігання зловживанням, порушенням у цій сфері, а отже і органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій на ринку цінних паперів.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» державне регулювання ринку цінних паперів - це здійснення державою комплексу заходів з метою упорядкування контролю, нагляду за ринком цінних паперів та їх похідних та попередження зловживань та порушень у цій сфері.

Стаття 2 цього Закону визначає мету державного регулювання ринку цінних паперів - додержання учасниками ринку цінних паперів вимог актів законодавства.

Учасниками ринку цінних паперів згідно ст. 1 Закону є емітенти, інвестори та особи, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів.

Стаття 5 визначає, якими органами здійснюється державне регулювання ринку цінних паперів, одним з яких є Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про державне регулювання в Україні" Комісія здійснює повноваження через центральний апарат і свої територіальні органи. Комісія може делегувати надані їй повноваження центральному апарату і територіальним органам шляхом прийняття відповідного рішення в установленому порядку.

Згідно з п. 1 розділу 10 правил 1470 - у разі виявлення правопорушення з боку громадянина чи посадової особи уповноваженою особою складається протокол про адміністративне правопорушення

Кодексом України про адміністративні правопорушення закріплено низку гарантій забезпечення прав суб'єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту вказаних осіб.

За змістом ст. 9 КУпАП саме винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність суб'єкта адміністративної відповідальності є однією з ознак адміністративного правопорушення (проступку).

Ст. 268 КУпАП встановлено перелік прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема: особа має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права; справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 245, 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо.

Статтею 14 КУпАП визначено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв'язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров'я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов'язків.

Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Як вбачається з вищевикладеного, посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язана виконати ряд дій, обов'язкове виконання яких в своїй сукупності сприяє правильному вирішенню справи по суті і винесенню законного рішення, однак, як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення та постанова про накладення адміністративного стягнення складено у відношенні ОСОБА_1 за ст. 188-30 КуПАП, відповідно до якої ухилення від виконання або несвоєчасне виконання посадовою особою учасника фондового ринку рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку або розпоряджень, постанов чи рішень уповноважених осіб Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо усунення порушень законодавства на ринку цінних паперів - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до семисот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Однак, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження того, що на позивачку покладено ці обов'язки.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Так, відповідачем не було надано до суду жодних заперечень та доказів на спростування позовних вимог позивачки.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч. 4 ст. 70 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що належних та допустимих доказів, які б свідчили про правомірність дій уповноваженої особи Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку Жупаненко В.М. під час складання протоколу про адміністративне правопорушення чи винесенні постанови про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності, відповідач суду не надав, а тому в діях позивачки не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-30 КУпАП.

Відповідно до ст.162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову, суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішень суб'єктів владних повноважень і їх скасування.

З приводу позовних вимог позивачки щодо скасування протоколу № 09-ЦД-1-ФО від 25.03.2015 року, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п.1. ч. 1 ст. 17 КАС компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень, щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльність.

Враховуючи те, що протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно позивачки, не є нормативно - правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному судочинстві.

З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позову.

Керуючись ч. 1 ст. 188-30 КУпАП, ст.ст. 7-12, 69-71, 86, 128, 159-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 - задоволити частково.

Постанову № 09-ЦД-1-ФО про накладення адміністративного стягнення від 02.04.2015 - визнати протиправною та скасувати.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Суддя Ю. Л. Зарицька