Справа № 371/1907/15-а
Суддя: Пархоменко В. М.
Дата ухвалення: 2015-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

15.12.2015 Єдиний унікальний № 371/1907/15-а
Провадження №2-а/371/37/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2015 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області

в складі: головуючого судді - Пархоменко В.М

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2015року позивач звернулася до суду з названим позовом, посилаючись на те, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування № А-0611/5 від 06 листопада 2015 року вона визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та на неї накладено штраф в розмірі 850 гривень.

Підставою для прийняття такого рішення стало те, що 06 листопада 2015 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_2О, була проведена перевірка забудови належної їй на праві приватної власності земельної ділянки, що знаходиться по вулиці Ломоносова, 4 в м.Миронівка Київської області, яка призначена для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських споруд. Повідомлення чи направлення про позапланову перевірку їй не надходило.

Перевіркою встановлено, що будівельний паспорт виготовлено з порушенням вимог п.3.25 а* та додатку 3.1 ДБН 360-92**(замовником виконується будівництво гаража на відстані 3,5 м від існуючого житлового будинку, що розташований по вул. Ломоносова,6 в м.Миронівка).

13 листопада 2015 року вона отримала постанову №А-0611/5, яка винесена на підставі акту позапланової перевірки від 22 жовтня 2015 року, який їй не вручався і не надходив; протокол №2-Л-А-2210/1; припис №С-2210/3.

Вважає, що позапланову перевірку проведено з порушенням чинного законодавства, а тому вона є незаконною, та з цих підстав і самі документи (акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та постанова по справі про адміністративне правопорушення) є незаконними.

У справі про адміністративне правопорушення застосована санкція ч.1 ст. 96 КУпАП, яка передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд. Просила скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

У судове засідання позивач, представник позивача не з"явилися. Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнає.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та відповідно до ч.6 ст.128 КАС України у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб у сфері публічно правових відносин від порушень з боку органів держаної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших субєктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Також, в ч.ч. 2 та 3 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності зазначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 4 ст.41 вказаного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, державну атестацію в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю визначені пунктами 15-21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533, згідно якого за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Судом установлено, що 16 грудня 2013 року відділом містобудування та архітектури Миронівської райдержадміністрації ОСОБА_1В видано будівельний паспорт на підставі якого розпочато будівельні роботи з будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель і споруд на належній їй на праві власності земельній ділянці, розташованій в м.Миронівка Київської області по вулиці Ломоносова,4 (а.с.14).

10 січня 2014 року вона надіслала до Інспекції державного архітектурно будівельного контролю у Київській області повідомлення про початок будівництва (а.с.16).

22 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 ОСОБА_2 була проведена позапланова перевірка забудови належної позивачу земельної ділянки по вулиці Ломоносова, 4 в м.Миронівка Київської області.

Перевіркою було встановлено, що ОСОБА_1В на власній земельній ділянці з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по вулиці Ломоносова, 4, розпочато будівельні роботи з будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель і споруд згідно будівельного паспорта №28 від 16 грудня 2013 року, виданого відділом містобудування і архітектури Миронівської РДА, який виготовлено з порушенням вимог додатку 3.1 ДБН 360-92**. Замовником виконується будівництво гаража на відстані 3,5 м від існуючого житлового будинку, що розташований по вулиці Ломоносова, 6 в м.Миронівка, чим порушено вимоги додатку 3.1 ДБН 360-92** (відстань між житловими будинками слід приймати відповідно до санітарних норм, але не менше протипожежних норм, що становить не менше 6м)

В порушення вимог п.п 15-21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533 результати перевірки актом оформлені не були, про свідчить та обставина, що позивачу вказаний акт вручений не був, на вимогу суду на адресу суду не надісланий.

За результатами вказаної перевірки інспектором був складений припис №С-2210/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та запропоновано усунути виявлені недоліки в термін до 22 жовтня 2016 року (а.с.8) та складено протокол № 2-Л-А-2210/1 від 22 жовтня 2015 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.96 КУпАП.

06 листопада 2015 року головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_2О, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі вищевикладених матеріалів, визнав винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та наклав на неї адміністративне стягнення у вигляд штрафу в розмірі 850грн. (а.с.6).

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

12 червня 2011 року був прийнятий Закон України Про регулювання містобудівної діяльності ( з змінами та доповненнями ), який вніс зміни в процедуру оформлення дозвільної документації на будівництво.

Процедура оформлення документації залежить від категорії складності об'єкта відповідно до вимог ДБН В.1.2-14-2009 Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ.

Для об'єктів I-III категорії складності процедура спрощена за рахунок скасування обов'язкової комплексної експертизи проектної документації. Отримання дозволу на будівництво і введення в експлуатацію об'єкта здійснюється в декларативній формі.

Окрема процедура оформлення дозволу на будівництво передбачена для приватних (садибних) житлових будинків, садових і дачних будинків не вище двох поверхів площею до 300 кв. м. Будівництво такого роду об'єктів здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень забудови - на підставі будівельного паспорта. У свою чергу до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю надсилається повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів , що належать до І-ІІІ категорій складності , та обєктів будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність обєкта до експлуатації. Форма декларації про готовність обєкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначається Кабінетом Міністрів України.

Процедуру виконання будівельних робіт також встановлено Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт.

Згідно вказаного Порядку будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно ч. 1 ст. 27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності" будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Зі змісту п. 2.3 р. 2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки вбачається, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до п. 2.4 р. 2 Порядку пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Тобто, однією з підстав для видачі будівельного паспорту є відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Судом установлено, що будівельні роботи позивачем проводились на підставі будівельного паспорта, виготовленого 16 грудня 2013 року відділом містобудування і архітектури Миронівської РДА та документа, що засвідчує право власності на земельну ділянку. Про початок виконання будівельних робіт позивач повідомила інспекцію ДАБК у Київській області. Таким чином, її дії відповідали вимогам діючого законодавства, що регулює відносини у сфері будівництва.

Перевірка відповідності даних будівельного паспорта нормам ДБК належить до обовязку службових осіб, які здійснювали виготовлення цього паспорта, а не замовника.

Ч. 1 чт.96 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову

Відповідач не надав суду доказів правомірності прийнятого рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

За умов відсутності належних і допустимих доказів порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил постанова по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 96 КУпАП, не відповідає вимогам закону та підлягає скасуванню за відсутністю у діях позивача складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, керуючись ст.ст. 11, 17, 71, 159, 161, 163, 167,171-2 КАСУ , суд

П О С Т А Н О В И В :

позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування № А-0611/5 від 06 листопада 2015 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 850 гривень.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_3

Згідно з оригіналом

Суддя В.М.Пархоменко