Справа № 821/3777/15-а
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2015-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 грудня 2015 р. м. ХерсонСправа № 821/3777/15-а

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 104, 105, 106 КАС України за адміністративним позовом Прокурора Скадовського району Херсонської області в інтересах держави в особі Управління з питань цивільного захисту Херсонської обласної державної адміністрації, до Комунального підприємства "Водне господарство" Скадовської міської ради Херсонської області третя особа: Скадовська міська рада про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Прокурор Скадовського району Херсонської області (далі-прокурор) звернувся до суду в інтересах держави в особі Управління з питань цивільного захисту Херсонської обласної державної адміністрації, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області з адміністративним позовом до Комунального підприємства "Водне господарство" Скадовської міської ради Херсонської області, третя особа: Скадовська міська рада, в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність КП "Водне господарство" Скадовської міської ради Херсонської області щодо не приведення протирадіаційного укриття № 83310, що знаходиться за адресою: Херсонська область, Скадовський район, м. Скадовськ, вул. Гуманенка, 12а у належний для експлуатації стан;

зобов'язати КП "Водне господарство" Скадовської міської ради Херсонської області вжити заходів щодо приведення протирадіаційного укриття № 83310, що знаходиться за адресою: Херсонська область, Скадовський район, м. Скадовськ, вул. Гуманенка,12а у придатний для використання за цільовим призначенням стан, відповідно до вимог діючого законодавства України.

Крім того, позивач просить звільнити його від сплати судового збору, мотивуючи вказану вимогу, тим, що фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, при цьому функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Генеральною прокуратурою України. Фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором України, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період. Однак Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" не передбачено видатків на сплату органами прокуратури судового збору у випадках звернення з позовними заявами до суду при здійсненні своїх повноважень.

За таких обставин прокуратура району позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви.

Дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи, встановлено, що він не відповідає вимогам ст. 106 КАС України.

Так, за приписами ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позивач не надав суду квитанцію про сплату судового збору, виклавши у позові вимогу про звільнення від сплати судового збору.

Стосовно вказаної вимоги суд зазначає наступне.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору.

Зі змісту вимоги про звільнення від сплати судового збору та долучених до позову матеріалів не вбачаються підстави для застосування пільг щодо сплати судового збору, передбачених ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для її звільнення від сплати судового збору, встановленого законом. Аналогічна позиція висвітлена в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 (далі-постанова).

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, суд звертає увагу на те, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені вимог до позовної заяви, як до способу звернення до суду.

Як вже зазначалось вище, вимоги до позовної заяви закріплені в ст. 106 КАС України, частиною третьою якої передбачено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до положень ст. 87 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З 01.11.2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (з наступними змінами), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень судовий збір складає 1 розмір мінімальної заробітної плати.

При цьому, згідно ст.6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З наведеного вище вбачається, що позивачем у даному позові об'єднано дві позовні вимоги, тому сума судового збору за даний адміністративний позов, який позивач мав сплатити складає 2436 (дві тисячі чотириста тридцять шість) грн.

Враховуючи вищевикладене, та приймаючи до уваги положення процесуального законодавства щодо вимог до позовної заяви, а також вимоги Закону України "Про судовий збір", суд вважає, що у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, даний адміністративний позов відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме: для надання документу про сплату судового збору в сумі 2436 (дві тисячі чотириста тридцять шість) грн.

Керуючись ч. 1 ст. 108 КАС України,

ухвалив:

В клопотанні про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 25 грудня 2015 р.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 821/3777/15-а та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.