Справа № 810/3021/15
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2015-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/3021/15 Головуючий у 1-й інстанції: Скрипка І.М. Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
У Х В А Л А

Іменем України

08 грудня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

за участю секретаря Гуцул О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Європетроліум» на постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2015 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європетроліум» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі - Позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європетроліум» (далі - Відповідач), в якому просить застосувати до Відповідача заходи реагування у вигляді повного зупинення подальшої роботи нафтобази ТОВ «Європетроліум», за адресою: Васильківський район, с.Крячки, вул.Кривова,42, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері нафтобази.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2015 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для його скасування.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представників Відповідача та заперечення представника Позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.01.2015 року №317-р «Про надання дозволу на проведення планових перевірок стану пожежної та техногенної безпеки», а також, керуючись Порядком проведення перевірок, затвердженим наказом МНС України від 25.05.2012 року №863, на підставі наказу Васильківського РВ ГУ Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Київській області від 20 травня 2015 року №5, у відповідності із повідомленням від 02 червня 2015 року №29, Позивачем у період з 24 червня по 26 червня 2015 року проведена планова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту на нафтобазі ТОВ «Європетроліум» за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Крячки, вул.Кривова, 42.

Перевірка проводилась на підставі посвідчення на проведення перевірки від 22 червня 2015 року №86.

В ході проведення перевірки Позивачем встановлено, що нафтобаза ТОВ «Європетроліум» функціонує з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей.

За результатами перевірки Позивачем складено акт перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту від 26.06.2015 року №67, яким визначено високий ступінь ризику суб'єкта господарювання з урахуванням значення прийнятого ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки та зазначено порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, а саме:

- відстань від насосних до резервуарів нафтобази менше допустимої у 15 м;

- відстань від ГРП до дизельгенераторної менше 15 м;

- відстань від підземних дренажних ємностей до будівлі лабораторії менше 20 м;

- не влаштовано два стаціонарних лафетних стволи для охолодження резервуарів ПММ

між захисною стіною зливо-наливної естакади СВГ та складом ПММ на мережі протипожежного водопроводу;

- тимчасова складська будівля (вагончик) розміщена на відстані менше 100 м від резервуарного парку СВГ;

- по периметру огорожі газосховища та на зливо-наливній естакаді СВГ відсутні ручні пожежні сповіщувачі з улаштуванням автоматичного відключення технологічного обладнання та припинення операцій із зливу-наливу газу при їх спрацюванні;

- зливо-наливна естакада СВГ та резервуарний парк газоскладу не забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно вимог «Концепції компенсуючих протипожежних заходів;

- працюючий персонал підприємства не забезпечений комплектом спеціального термозахисного одягу;

- не забезпечене відновлення протипожежного запасу води в природній водоймі протягом не більше 24 годин;

- до розгляду не представлено акти випробування зовнішнього протипожежного водопроводу з пожежними гідрантами на тиск та витрату води;

- в приміщенні насосної станції відсутні загальна схема водопостачання, схема обв'язки насосів, інформація про призначення кожної засувки та насоса-підвищувача, інструкція з порядком ввімкнення насосів-підвищувачів;

- будівлі АБК, лабораторії, блок дренажних ємностей, технологічне обладнання автомобільної зливо-наливної естакади СВГ не обладнані системою блискавкозахисту;

- до розгляду не представлено акти приймання в експлуатацію систем блискавкозахисту, паспорти блискавкозахисних пристроїв і паспорти заземлювачів системи блискавкозахисту газоскладу та зливо-наливної естакади СВГ;

- в приміщеннях будівлі лабораторії та в приміщеннях лабораторії АБК не влаштовані легкоскидні конструкції;

- в приміщеннях будівлі лабораторії та в приміщеннях лабораторії АБК не влаштовано систему механічної загальнообмінної витяжної вентиляції;

- приміщення будівлі лабораторії, серверної АБК, насосних станцій з перекачування нафтопродуктів не обладнані системою автоматичного пожежогасіння;

- система автоматичного протипожежного захисту в приміщеннях лабораторії АБК знаходиться в несправному стані (частково демонтована);

- залізнична зливо-наливна естакада не забезпечена башмаками з деревяними підкладками для гальмування залізничних цистерн;

- на резервуари відсутні технологічні картки, в який вказується номер резервуара, його тип, призначення, максимальний рівень наливання, мінімальний залишок, швидкість наповнення і випорожнювання;

- не забезпечена герметичність в місцях перетину трубопроводами обвалування резервуарного парку;

- майданчики всередині обвалувань резервуарних парків не посипані піском;

- не поновлено фарбування резервуарів;

- по периметру резервуарного парку та на зливо-наливних естакадах відсутні ручні пожежні сповіщувачі з улаштуванням автоматичного відключення технологічного обладнання нафтобази та припинення операцій із зливу-наливу палива при їх спрацюванні;

- на вхідних дверях виробничих та складських приміщень відсутні вказівники зон класу та категорії по вибухопожежній та пожежній небезпеці згідно ДНАОП 0.00-1.32-01 і НАПБ Б.03.002-2007;

- не представлені протоколи випробування по визначенню групи горючості утеплювача зовнішніх стін будівлі АБК;

- зовнішня пожежна драбина виконана шириною менше 0,7 м;

- ширина шляху евакуації по коридору 1-го поверху АБК менше 1 м з урахуванням двостороннього відкривання дверей;

- протипожежні двері приміщення серверної не обладнані пристроями для самозачинення;

- у вікнах сходових кліток АБК відсутні відкривні фрамуги площею не менше 1,2 м2 кожна з можливістю відкривання з рівня підлоги;

- двері евакуаційних виходів не виконані з можливістю їх вільного відкривання без ключа з середини приміщень;

- в приміщенні топкової не влаштовані легкоскидні конструкції;

- не влаштовано припинення подачі газу до топкової при спрацюванні сиситеми автоматичного протипожежного захисту;

- допускається розміщення приміщень лабораторії на 1-му поверсі будівлі АБК;

- вхід до приміщень лабораторії з коридору АБК не влаштовано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з постійним підпором повітря;

- для приміщень лабораторії АБК не влаштовано окрему систему вентиляції;

- не влаштовано протипожежні двері 2-го типу в перегородках, що відокремлюють приміщення майстерні від суміжних приміщень АБК;

- по периметру резервуарного парку газоскладу на відстані не менше 1 м від стінок резервуарів не влаштовано стіну з негорючих матеріалів шириною не менше 380 мм та висотою не менше 1,5 м;

- з двох поздовжніх сторін зливо-наливної естакади СВГ на відстані не менше 1 м від стінок цистерн на окремих фундаментах не влаштовано стіни з негорючих матеріалів шириною не менше 380 мм, висотою не менше 5 м, довжиною не менше довжини двох цистерн, що зливаються одночасно;

- для подачі води для охолодження залізничних цистерн не влаштовано сухотруби із зєднувальними головками діаметром 77 мм та стволами зі сторони естакади СВГ;

- для кожного приміщення обєкту не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки;

- на території нафтобази не влаштовано пожежне депо на один автомобіль з боксом для резервного автомобіля з організацією цілодобового чергування особового складу;

- виїзд з пожежного депо не влаштований в протилежну сторону від резервуарного парку газоскладу;

- стіна пожежного депо зі сторони газоскладу не влаштована глухою без віконних та дверних прорізів;

- електрощити не захищено автономними установками пожежогасіння та не оснащено схемами підключення споживачів з пояснювальними написами;

- план евакуації на випадок пожежі не відповідає фактичному плануванню будівлі;

- об'єкт не забезпечено прямим телефонним зв'язком з найближчою пожежною частиною;

- обєкт не обладнаний системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення;

- не створено матеріальний (обєктовий) резерв для запобігання та ліквідації надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і їх наслідків;

- не розроблений план взаємодії з черговими службами;

- не забезпечено склади для зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту необхідним обладнанням та відповідною документацією;

- не приведено у відповідність до встановлених вимог забезпечення працюючого персоналу засобами радіаційного та хімічного захисту;

- номенклатуру забезпечення працюючого персоналу засобами радіаційного та хімічного захисту не узгоджено з ГУ ДСНС України у Київській області.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) регулюються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013 передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Положеннями пункту 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема, є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Згідно ст.64 Кодексу цивільного захисту України (далі - Кодекс) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Частиною 1 статті 66 Кодексу визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За приписами ч.1 ст.67 Кодексу до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частинами 1, 2 статті 68 Кодексу визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.69 Кодексу посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у раз, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Положеннями статті 70 Кодексу передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів вважає, що у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров»ю людей заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного або часткового зупинення роботи застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності.

В апеляційній скарзі апелянт вказує, що у акті перевірки зазначені незначні порушення, які на цей час усуваються підприємством, а порушення, які б створювали загрозу життю чи здоров»ю людей відсутні.

З такими доводами апелянта колегія суддів не погоджується, оскільки такі порушення як недотримання мінімально допустимих протипожежних відстаней від насосних до резервуарів нафтобази, від ГРП до дизельгенераторної, від підземних дренажних ємностей до будівлі лабораторії; відсутність необхідних пожежних сповіщувачів з улаштуванням автоматичного відключення технологічного обладнання нафтобази та припинення операцій із зливу-наливу палива при їх спрацюванні; відсутність легкоскидних конструкцій; відсутність стін з негорючих матеріалів встановлених параметрів; відсутність необхідних сухотруб для подачі води для охолодження цистерн; відсутність необхідного обладнання для охолодження резервуарів ПММ; відсутність системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій; необладнання виїзду із пожежного депо та стін пожежного депо; негерметичність у місцях перетину трубопроводами та інші перераховані у акті перевірки недоліки є порушеннями, які очевидно створюють загрозу життю та здоровю людей.

Щодо посилання апелянта на те, що згідно договору оренди №5/ЄП-13 нафтобаза за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Крячки, вул.Кривова, 42 передана в оренду ПП «Петра-Резерв», за умовами якого обов»язок щодо забезпечення пожежної безпеки названої нафтобази покладено на орендаря, слід зазначити таке.

Положеннями статтей 51, 55 Кодексу передбачено, що діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях.

Забезпечення техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб'єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Отже, незважаючи на те, що нафтобаза Відповідача передана в оренду ПП «Петра-Резерв», забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власника, тобто на ТОВ «Європетроліум».

Поряд з цим, слід звернути увагу, що як вбачається з акта перевірки від 26.06.2015 року №67, допуск посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки нафтобази було здійснено саме представниками ТОВ «Європетроліум», а не ПП «Петра-Резерв»; присутнім під час перевірки діяльності нафтобази відповідача за вказаною адресою був директор ТОВ «Європетроліум» Здоренко С.М., який поставив свій підпис у акті перевірки і саме йому вручено примірник такого акта.

Також, в апеляційній скарзі Відповідач вказує, що акти перевірок від 26.06.2015 року №67 та від 30.07.2015 року №86 не містять владних управлінських приписів щодо суб'єкта господарювання та встановлених строків, які підлягають виконанню суб'єктом господарювання, вони не є рішеннями суб'єкта владних повноважень, а лише містять факти виявлених порушень, а тому вказані акти перевірок не можуть служити належним доказом невиконання Відповідачем вимог Позивача.

Крім того, рішення про повне або часткове зупинення роботи підприємства повинен приймати Позивач, а суд лише підтверджує обраний ним засіб реагування.

Колегія суддів з даними доводами апелянта не погоджується, з огляду на таке.

Відповідно ч.ч.6, 7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Колегія суддів звертає увагу, що акти складені за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства містять детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства, а вже на піставі акта за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг орган державного нагляду (контролю) звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Оскільки діяльність Відповідача пов'язана з оптовою торгівлею твердим, рідким, газоподібним паливом та подібними продуктами, то Позивач правомірно звернувся до суду з позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи Відповідача.

Таким чином, вказані твердження апелянта є безпідставними та спростовуються вищевказаними нормами закону.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо усунення у повному обсязі порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей і виявлені посадовими особами контролюючого органу у ході перевірки - ТОВ «Європетроліум».

Більше того, представники ТОВ «Європетроліум» вказали, що потребують більш тривалого часу для усунення порушень у сфері дотримання пожежної та техногенної безпеки, виявлених ДСНС.

Також, слід звернути увагу, що апелянтом до суду апеляційної інстанції надано припис від 23 листопада 2015 року №205, з якого вбачається, що контролюючим органом під час проведення позапланової перевірки 23.11.2015 року виявлені порушення Відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Отже, на час розгляду адміністративної справи судом першої інстанції, порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей мали місце та Відповідачем не були усунуті.

Згідно пунктів 6.2, 6.4 Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, затвердженої наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 21 жовтня 2004 року №130, постанова про застосування запобіжних заходів підлягає виконанню шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення (якщо це можливо) з дати приведення її в дію. Зупинення роботи підприємства, окремого виробництва, експлуатації будівель, споруд, випуску пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного призначення шляхом знеструмлення може здійснюватися в присутності спеціаліста служби енергонагляду району (міста), а відключення виробничих дільниць, агрегатів, опалювальних приладів, дільниць електромережі - за присутності енергетика (електрика) відповідного об'єкта, на якому застосовується запобіжний захід.

З врахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності визначити у названий спосіб порядок виконання судового рішення, а також покласти обовязок стосовно забезпечення виконання цього рішення на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.

Згідно ч.12 ст.183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Отже, після усунення порушень у повному обсязі, зафіксованих в акті перевірки контролюючого органу від 26.06.2015 року №67, Відповідач має право звернутися до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду цієї адміністративної справи.

Відповідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо застосування до Відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи нафтобази ТОВ «Європетроліум», за адресою: Васильківський район, с.Крячки, вул.Кривова,42, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері нафтобази.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які передбачені ст.ст. 201, 202 КАС України.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, оскаржуване судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

За приписами ч.10 ст.183-2 КАС України у разі оскарження в апеляційному порядку постанови, прийнятої у скороченому провадженні, судове рішення апеляційної інстанції по такій справі є остаточним і оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 183-2, 198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Європетроліум» залишити без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Ухвала складена в повному обсязі 09 грудня 2015 року.

.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.