Справа № 495/7144/15-а
Суддя: Гайда-Герасименко О. Д.
Дата ухвалення: 2015-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 495/7144/15-а
ПОСТАНоВА

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

23 листопада 2015 року Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючої - судді Гайда-Герасименко О.Д.,

при секретарі Завацькій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Білгород-Дністровському справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до УДАІ УМВС України в Рівненській області, інспектора ДПС взводу ДПС роди ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщика міліції ОСОБА_2 про скасування та визнання протиправною Постанови серії ПС2 №505496 від 21.09.2015 року по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до УДАІ УМВС України в Рівненській області, Інспектора ДПС взводу ДПС роди ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщика міліції ОСОБА_2 про скасування та визнання протиправною Постанови серії ПС2 №505496 від 21.09.2015 по справі про адміністративне правопорушення.

В судове засідання позивач не зявився, але надав заяву згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив справу слухати в його відсутність.

В судове засідання представник відповідача УДАІ УМВС України в Рівненській області не зявився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

В судове засідання відповідач інспектор ДПС взводу ДПС роди ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщик міліції ОСОБА_2 не зявився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Згідно ч.1 ст.41 КАС України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмово провадження). Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню по наступним підставам.

Розгляд справ про адміністративні проступки, накладення адміністративних стягнень належить до компетенції адміністративного суду і здійснюється в порядку, передбаченому КУпАП. Виходячи з вимог доступності до правосуддя у адміністративних справах, до компетенції місцевого загального суду як адміністративного суду входять як йому підсудні усі адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення осіб до адміністративної відповідальності. Аналізуючи загальний зміст цього адміністративного позову, цей позов не виходить за межі, встановлені законом для розгляду цим судом.

Судом встановлено, що скарга подана у встановлений законом 10 денний строк для її оскарження, суд може винести постанову, яка б гарантувала захист свобод, інтересів людини і громадянина також і щодо відносин, які виникають у сфері притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.122 КУпАП України передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил дорожнього руху, прямо зазначених у цій статті, до яких при встановленні вказаних та викладених у постанові від 21 вересня 2015 року серія ПС2№505496 порушень, відповідальність за зазначені там порушення правил дорожнього руху законом за п.12.4 Правил дорожнього руху передбачена.

Але, ОСОБА_1 зазначив, що з порушенням не згоден, оскільки дозволену швидкість руху він не перевищував, та на його думку протокол та винесена постанова складена з порушенням норм процесуального, матеріального права та правил оформлення адміністративних матеріалів.

У судовому засіданні було встановлено, що дійсно, протокол серії АП2 №204490 про адміністративного правопорушення складений з порушенням норм процесуального, матеріального права та правил оформлення адміністративних матеріалів, а саме були порушені вимоги наступних статей КУпАП:

- ст.245 КУпАП України, яка вказує, що з'ясування обставин справи при її розгляді повинно бути всебічне, повне і об'єктивне, а вирішення справи повинно відбуватися в точній відповідності з законом;

- ст.251 КУпАП України вказує, що протокол про адміністративне правопорушення є одним із доказів по справі, а ст.ст. 279 та 283 КУпАП зазначають, що при розгляді справи оголошується протокол про адміністративне правопорушення, заслуховується особа, яка притягається до відповідальності та бере участь у справі, а вже потім приймається рішення та виноситься Постанова по справі. Таким чином, винесення Постанови по справі ще до того, як був складений протокол та внесені до нього пояснення водія, є грубим порушенням норм КУпАП та свідчить про формальний розгляд справи.

Відповідно до вимог ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно із п.2.3.1. Інструкції з оформлення працівниками Державтоінспекції МВС матеріалів про адміністративні порушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, затвердженої Наказом МВС України від 26 лютого 2009 року №77 (далі - Інструкції) «за адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою, другою, четвертою і п'ятою статті 121, статтями 121-1, 121-2, частинами першою і другою статті 122, частинами першою і другою статті 123, статтею 125, частиною першою статті 126, частинами першою і другою статті 127, частинами третьою, восьмою і дев'ятою статті 133-1 КУпАП, - працівники Державтоінспекції МВС, які мають спеціальні звання».

У протоколі та постанові не міститься жодних відомостей щодо того, чи мав інспектор ДПС відповідно до своїх функціональних обов'язків право самостійно виносити постанови у справах про адміністративні правопорушення, чим порушив вимоги п.3 ч.2 ст.222 КУпАП України та п.4.1 (абзац 3).

У відповідності до положень ст.256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. В протоколі свідків не зазначено, а значить протокол не відповідає вимогам вищезгаданої статті, оскільки, в протоколі обов'язково повинні бути зазначені свідки, якщо вони були. Інспектор ДПС відмовився залучити свідків до Протоколу, хоча в транспорті позивача на пасажирському сидінні знаходилася дружина позивача, свідчення якої, могли забезпечити всебічний та об'єктивний розгляд справи.

Відповідно до переліку технічних засобів, що використовуються в підрозділах Державтоінспекції МВС для виявлення та фіксування порушень правил дорожнього руху затвердженого Наказом МВС від 01.03.2010 №33 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 березня 2010 р. за №262/17557, прилад «TruCAM» віднесений до таких, які працюють виключно в автоматичному режимі, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису. Відповідно до п. 12.1. Інструкції «Фіксація правопорушення учасниками дорожнього руху за допомогою працюючих в автоматичному режимі спеціальних технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, є фіксацією порушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху за допомогою спеціальних технічних засобів на електронний носій чи світлочутливу плівку, що може забезпечити визначення суті порушення та чітке зображення транспортного засобу, яким було вчинено правопорушення (його марку, колір, номерний знак) та, по можливості, водія, що знаходився за кермом».

Крім того, п. 12.3. тієї ж Інструкції вказує на те, що оформлення матеріалів адміністративного правопорушення, зафіксованого за допомогою працюючих в автоматичному режимі спеціальних технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, проводиться після обробки інформації, що міститься на електронних носіях, особою, яка відповідальна за роботу цього технічного засобу. Зазначена особа робить роздруківки матеріалів фото-, кінозйомки чи відеозапису, перевіряє транспортний засіб по автоматизованій інформаційно-пошуковій системі "Автомобіль" для встановлення власників або співвласників транспортних засобів, фотокартку передає до підрозділу з адміністративної практики для реєстрації.

Не зважаючи на це інспектор ДПС вказав у Протоколі, що до нього додається фото, хоча не мав жодної технічної можливості зробити роздруківку, відповідно до чого, інспектор не міг об'єктивно по суті розглянути питання на місці, що ще раз доводить формальний підхід до розгляду справи.

Прилад «TruCam», яким проводився нагляд за дорожнім рухом з метою фіксацій порушень ПДР України, не є автоматичним засобом фото- чи відеофіксації, оскільки він знаходиться у співробітника ДАІ в руках, керується ним безпосередньо або через комп'ютер (визначаються ті параметри, які фіксуються приладом, зокрема, швидкість, абощо, об'єкт зйомки, її режими, кут огляду приладу, тощо). В даному випадку співробітник ДАІ під час вимірювання тримав вимірювальний пристрій у руці, при цьому немає ніяких даних у якому режимі працював вимірювальний пристрій. Це робить можливим рух назустріч автомобілю, швидкість якого вимірюється, внаслідок чого відносна швидкість, зафіксована приладом, збільшується. Фіксація порушень ПДД України приладом «TruCam» вручну не відповідає вимогам закону та нормативним актам МВС України.

Крім того, у Постанові відсутні відомості про те, хто саме проводив фотофіксацію. Між тим, це повинно бути зафіксовано, так як до використання спеціальних засобів нагляду за дорожнім рухом допускаються лише співробітники, які вивчили інструкції та склали заліки з використання цих приладів. Тому при оцінці як законності, так і достовірності фіксації порушень ПДР необхідно мати відомості про цих співробітників.

Відповідно до ст.11 Закону України «Про міліцію» працівникам міліції дозволяється використовувати технічні засоби для виявлення та фіксування порушень правил дорожнього руху, лише ті, що передбачені нормативно-правовими актами. Згідно ст.ст.10-15 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», на вимірювання у сфері, у якій їх результат можуть бути використані у якості доказу по справі, розповсюджується державний метрологічний нагляд. За таких умов кожен засіб вимірювальної техніки має бути укомплектований документами про сертифікацію та допуск даного типу засобів вимірювальної техніки для використання в Україні, свідоцтвом про повірку, з вказаним терміном дії до наступної повірки.

Протокол та Постанова не містить жодних відомостей про те, що прилад «TruCam» №000760 був укомплектований документами про сертифікацію та допуск даного типу засобів вимірювальної техніки для використання в Україні, свідоцтвом про повірку, з вказаним терміном дії до наступної повірки. Клопотання позивача на пред'явлення вищезазначених документів на прилад «TruCam» №000760, інспектор ДПС взводу ДПС роди ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщик міліції ОСОБА_2 проігнорував, що підтверджує їх відсутність на час вимірювання. Крім цього, в інструкції по експлуатації до даного прибору у розділі «Дорожні установки» в пункті «Вибір місцеположення при дорозі» описано так званий «ефект косинуса», який завжди присутній при вимірюванні » прибором «TruCam», більше того, у даному розділі наведено таблиці перерахунку швидкості, яка показана на радарі в реальну швидкість (в залежності від кута між положенням приладу та напрямком руху автомобілю. Даний кут залежить від кривизни дороги, відстані на якій розташовано прилад від краю дороги та відстань між приладом та автомобілем. Проте у наведеному протоколі інспектор ДПС не вказав цей кут, а також інші дані, що впливають на правильність і точність вимірювання. Суд вважає, що дана обставина має суттєве значення, оскільки право притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у інспектора ДПС виникло у зв'язку з перевищенням граничної межі швидкості.

Стаття 69 КАС України передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Крім цього, п.3 ст.70 КАС України встановлено, що докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги, а відповідно до п.4 ст. 70 КАС України, обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Керуючись ст.ст.5, 8-11, 69, 71, 86, 158 ч.1, 159, 160 ч.ч.1-3, 161, 163 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до УДАІ УМВС України в Рівненській області, інспектора ДПС взводу ДПС роди ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщика міліції ОСОБА_2 про скасування та визнання протиправною Постанови серії ПС2 № 505496 від 21.09.2015 року по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати протиправними дії Інспектором ДПС взводу ДПС роти ДПС ВДАІ УМВС України в Рівненській області прапорщиком міліції ОСОБА_2 в частині складення протоколу про адміністративне правопорушення від 21 вересня 2015 року серія АП2 №204490.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 вересня 2015 року серія ПС2 №505496 визнати протиправною та скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у звязку з відсутністю події адміністративного правопорушення і складу адміністративного правопорушення діях ОСОБА_1.

Відповідно до ст.171-2 ч.2 КАС України постанова оскарженню не підлягає.

Суддя