Справа № 826/13357/15
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2015-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

08 грудня 2015 року м. Київ № 826/13357/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П.,при секретарі судового засідання Коноваловій Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом

Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"
до третя особаПриватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Швецової Оксани Сергіївни Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Згода"
провизнання дій протиправними

за участю:

представника позивача: Яцука С.В. (довіреність № 09-32/658 від 16.11.2015),

представника відповідача: Москаленка Д.Ф. (довіреність від 22.09.2015 за реєстр. № 3824),

представника третьої особи: не прибув,

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Швецової Оксани Сергіївни, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Згода", про визнання дій протиправними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2015 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. У встановлений судом строк Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" усунуло недоліки позовної заяви.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.07.2015 було відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

28.09.2015 позивачем через канцелярію суду подано заяву про зміну предмету позову, якою змінено позовні вимоги та викладено вимоги щодо скасування з дати прийняття (а саме з 26.03.2010) рішення про держану реєстрацію припинення прав, які були підставами для вчинення записів про припинення іншого речового права (іпотеки) за реєстраційними номерами 19084788, 19084829, 19084764, 19084600, 19084704 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та зобов'язання Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Швецову Оксану Сергіївну внести записи про скасування з дати прийняття (з дати прийняття рішення щодо державної реєстрації припинення прав, а саме з 26.03.2010) державну реєстрацію зазначених записів. Зазначені зміна позовних вимог прийнята судом.

У судовому засіданні 26.11.2015 судом не прийнято адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма"Згода" поданий в порядку статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні 26.11.2015 представником відповідача було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якому викладено прохання залишити позовну заяву без розгляду з огляду на те, що оскаржувані позивачем дії були здійснені 26.03.2010.

У судовому засіданні 08.12.2015 представником позивача були подані письмові пояснення щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду, в яких він зазначив про те, що позивач використовував свої права по захисту інтересів в судах загальної юрисдикції та до прийняття ВССУ ухвали від 16.03.2015, якою було відмовлено в допуску до провадження ВСУ заяви позивача про перегляд рішення ВССУ від 23.07.2015, не мав підстав для звернення до суду за даними позовними вимогами.

Представник відповідача у судовому засіданні 08.12.2015 підтримав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та просив суд його задовольнити.

Представник третьої особи у судове засідання 08.12.2015 не прибув, про причини неприбуття суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Позивачем у позовній заяві факт того, що він своєчасно дізнався про рішення про держану реєстрацію припинення прав від 26.03.2010, які були підставами для вчинення записів про припинення іншого речового права (іпотеки) за реєстраційними номерами 19084788, 19084829, 19084764, 19084600, 19084704 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно своєчасно не заперечується. Крім того, зазначений факт також підтверджується рішенням Вищого спеціалізованого суду України від 10.10.2012 у справі № 6-30262, копія якого наявна в матеріалах справи.

Посилання позивача на факт того, що він в межах законодавчо встановлених строків звернувся в порядку цивільного судочинства за захистом своїх прав та інтересів та до прийняття Вищим спеціалізованим судом України ухвали від 16.03.2015, якою було відмовлено в допуску до провадження Верховного суду України заяви позивача про перегляд рішення Вищого спеціалізованого суду України, не приймаються судом, як належне обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з огляду на те, що факт звернення позивача до суду за захистом свої прав в порядку цивільного судочинства не перешкоджав йому звернутись одночасно до суду за захистом свої прав в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, позивачем було порушено шестимісячний строк звернення до суду встановлений частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Будь-яких інших доказів та/або обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного, крім факту звернення позивача до суду за захистом своїх прав в порядку цивільного судочинства, в матеріалах справи не міститься.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку звернення до адміністративного суду та враховуючи те, що суд на підставі поданої ним позовної заяви, доданих до неї матеріалів та наданих суду письмових пояснень не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду

Відповідно до частини сьомої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України копія ухвали про залишення позовної заяви без розгляду невідкладно надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись статтями 100, 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без розгляду.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.П. Огурцов

Повний текст ухвали виготовлено 10.12.2015.