Справа № 813/5833/15
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2015-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2015 року № 813/5833/15

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого - судді Сидор Н.Т.,

за участі секретаря судового засідання Присташ І.М.,

представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до приватного підприємства «ШипШина» про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

до суду з позовом звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області, в котрому просить суд застосувати до приватного підприємства «ШипШина» заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи території та будівель (двоповерхової адміністративної будівлі, одноповерхової виробничої будівлі та металевих ангарів) за адресою м. Львів, вул. Городоцька, 357, шляхом опечатування (опломбовування) та відімкнення від джерел електроживлення.

Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що за наслідками проведеної планової перевірки позивача виявлено ряд порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Зазначені порушення відображені в акті перевірки відповідача від 30.09.2015 року № 95. З метою попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на підприємстві численних порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення подальшої роботи відповідача до усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

В судовому засіданні представник позивача надав пояснення аналогічні мотивам позовної заяви, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області заперечили з підстав, які зазначені ними у письмових запереченнях. Зокрема зазначили, що порушення, виявлені в ході проведення перевірки, частково ними усунуті. Щодо решти порушень зазначили, що ними вчиняються дії по усуненні таких порушень, на підтвердження чого долучено ряд укладених договорів. Однак, вважають, що порушення, які ще не усуненні ними не становлять реальної загрози життю та здоровю людей та не є підставою для зупинення роботи підприємства. У звязку з наведеним, просили в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходив з наступного.

За визначенням, яке міститься у ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Указом Президента України від 16.01.2013 року № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами п. 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України, зокрема, є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

За правилами ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V, планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт в якому зазначає стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, підписує акт із зауваженнями.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, Залізничним районним відділом м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області видано наказ № 65 «Про проведення планових перевірок», яким зокрема передбачено проведення планової перевірки ПП «ШипШина» (м. Львів, вул. Городоцька, 357) в період з 22.09.2015 року по 30.09.2015 року. Предметом перевірки визначено перевірку стану дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки в третьому кварталі 2015 року.

На підставі вказаного наказу 11.09.2015 року підготовлено повідомлення про проведення перевірки вих. № 2/1343, яке 11.09.2015 року факсимільним шляхом скеровано ПП «ШипШина».

На підставі вказаного наказу 20.08.2015 року підготовлено посвідчення про проведення перевірки № 235, яке перед початком перевірки 28.09.2015 року вручено представнику ПП «ШипШина».

У період з 28.09.2015 року по 30.09.2015 року уповноваженою на перевірку посадовою особою Залізничного РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області здійснено планову перевірку стану дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки в третьому кварталі 2015 року ПП «ШипШина» (м. Львів, вул. Городоцька, 357).

За результатами проведеної перевірки складено акт № 95 від 30.09.2015 року, який особисто під підпис вручений представнику ПП «ШипШина». Письмових пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу та складеного акта перевірки, що мають місце з боку субєкта господарювання не надходило.

Вищезазначеним актом зафіксовані факти порушень вимог нормативно-правових актів з питань пожежної та техногенної безпеки у будівлі ПП «ШипШина» за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 357, а саме:

1. діяльність підприємства проходить за відсутності декларації відповідності матеріально-технічної бази субєкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення вимог п. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України);

2. будівлі не захищені від прямих попадань блискавки згідно вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (порушення вимог р. 4 п. 1.21 НАПБ А.01.001-2015);

3. введення до експлуатування системи протипожежного захисту не виконано у відповідності до вимог ДБН В.2.5-56:2014 (порушення р. 5 п. 1.4 НАПБ А.01.001-2015);

4. окремі складські приміщення не обладнані системами протипожежного захисту (порушення р. 5 п. 1.2 НАПБ А.01.001-2015);

5. на шляхах евакуації з магазину влаштовано розсувні двері (порушення р. 3 п. 2.37 НАПБ А.01.001-2015);

6. з другого поверху адміністративного корпусу відсутній другий евакуаційний вихід (порушення р. 3 п. 2.23 НАПБ А.01.001-2015);

7. дерев'яні конструкції покрівель не піддані вогнезахисному оброблянню (порушення р. 3 п. 2.5 НАПБ А.01.001-2015);

8. двері архіву та серверної не виконані протипожежними (порушення р. 3 п. 2.3 НАПБ А.01.001-2015);

9. конторські приміщення не відділенні від складу протипожежними перешкодами (порушення р. 3 п. 2.3 НАПБ А.01.001-2015);

10. посадовими особами не пройдено навчання з питань пожежної безпеки (порушення р. 2 п. 16 НАПБ А.01.001-2015);

11. для приміщень виробничого та складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки згідно «Норм визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони за «правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (порушення р. 3 п. 2.9 НАПБ А.01.001-2015);

12. у приміщеннях на видних місцях біля телефонів не вивішені таблички із зазначенням номеру телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (порушення р. 2 п. 7 НАПБ А.01.001-2015);

13. зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснені методом скрутки (порушення р. 4 п. 1.6 НАПБ А.01.001-2015);

14. під електророзетки які встановлені на горючій основі не встановлено суцільний шар негорючого матеріалу (порушення р. 4 п. 1.17 НАПБ А.01.001-2015);

15. не всі електрощити, групові електрощити оснащені схемами підключення споживачів з пояснюючими написами і вказанням значення номінального струму апарата захисту (порушення р. 4 п. 1.16 НАПБ А.01.001-2015);

16. електрощити, групові електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (порушення р. 4 п. 1.16 НАПБ А.01.001-2015);

17. під час зберігання продукції в складі не дотримується відстань між світильників до горючих матеріалів (порушення р. 4 п. 1.10 НАПБ А.01.001-2015);

18. територія об'єкта, а також будинки та приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ 1806309:2007 (порушення р. 5 п. 3.10 НАПБ А.01.001-2015);

19. ширина проходів та місця штабельного зберігання продукції в складах не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно (порушення р. 6 п. 9.1 пп. 7 НАПБ А.01.001-2015);

20. під час зберігання продукції в складах не дотримується нормативна ширина проходів (порушення р. 6 п. 9.1 НАПБ А.01.001-2015);

21. допускається сумісне зберігання в одній секції складу автомобільної гуми з іншими матеріалами (порушення р. 6 п. 9.1 пп. 4 НАПБ А.01.001-2015);

22. на стелажах висотою більше 3 м., які встановлені в складських приміщеннях полиці виконані з горючих матеріалів (порушення р. 6 п. 9.1 п.п. 7 НАПБ А.01.001-2015);

23. пожежні щити не укомплектовано засобами пожежогасіння згідно норм (порушення р. 5 п. 3.11 НАПБ А.01.001-2015);

24. на пожежних щитах не вказано їх порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (порушення р. 5 п. 3.12 НАПБ А.01.001-2015);

25. для кожного приміщення об'єкта не розроблені та не затверджені керівником об'єкта інструкції про заходи пожежної безпеки (порушення р. 2 п. 4 НАПБ А.01.001-2015);

26. керівний склад та фахівці суб'єкта господарювання, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту не пройшов функціональне навчання (порушення п. 10 Постанови КМ України від 23.10.2013 року №819 «Порядок проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов'язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту»);

27. не заведено журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки (порушення п. 4.5.1, додаток 3 ПТБ);

28. не розроблено та не затверджено інструкцію, щодо виконання вимог техногенної безпеки на об'єкті (порушення п. 4.5.5 ПТБ);

29. не проведено ідентифікацію об'єкта, щодо визначення потенційної небезпеки та не узгоджено повідомлення про результати проведення ідентифікації з територіальним органом ДСНС (порушення п.п. 1, 6, 11, 13, 14, 15 додаток 2 Методики ідентифікації ПНО).

Відповідно до п. 3.16.1 Порядку проведення перевірок органами Державної інспекції техногенної безпеки України, затвердженого наказом МНС України від 25.02.2012 року № 863 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.06.2012 року за № 1054/21336, під час проведення планової або позапланової перевірки у попередньому приписі, якщо такий є, посадова особа органу Держтехногенбезпеки України, яка здійснює перевірку, зобовязана зробити відмітки. При виконанні запропонованих приписом заходів навпроти кожного з них робиться позначка «виконано», ставиться дата перевірки та підпис посадової особи органу Держтехногенбезпеки України, а при невиконанні - у кінці припису відмічаються порядкові номери невиконаних пунктів, указуються заходи, які вжиті до посадових осіб, а також вжиті згідно із законодавством запобіжні заходи, з чим ознайомлюється керівник субєкта господарювання або органу влади чи його заступник, або уповноважена ним особа.

Так, в ході проведення планової перевірки позивачем в тому числі здійснено контроль за виконанням заходів згідно припису від 25.10.2013 року про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, про що у ньому проставлені відповідні відмітки, згідно яких вбачається, що такі порушення в повному обсязі відповідачем не усунено. Із зазначеним ознайомлено представника підприємства.

Крім того, судом встановлено, що на звернення відповідача від 17.11.2015 року вих. № 1711/001, Залізничним районним відділом м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області в період з 30.11.2015 року по 02.12.2015 року проведено позапланову перевірку виконання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту на ПП «ШипШина» по вул. Городоцька, 357 у м. Львові, зазначених у акті перевірки №95 від 20.09.2015 року.

За результатом проведеної позапланової перевірки складено акт №129 від 02.12.2015 року, в якому зафіксовані не усунені порушення, що були виявлені та зафіксовані в акті №95 від 30.09.2015 року, а саме відповідачем не усунено наступні допущені порушення:

1. діяльність підприємства проходить за відсутності декларації відповідності матеріально-технічної бази субєкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення вимог п. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України);

2. будівлі не захищені від прямих попадань блискавки згідно вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (порушення вимог р. 4 п. 1.21 НАПБ А.01.001-2015);

3. введення до експлуатування системи протипожежного захисту не виконано у відповідності до вимог ДБН В.2.5-56:2014 року (порушення р. 5 п. 1.4 НАПБ А.01.001-2015);

4. окремі складські приміщення не обладнані системами протипожежного захисту (порушення р. 5 п. 1.2 НАПБ А.01.001-2015);

5. на шляхах евакуації з магазину влаштовано розсувні двері (порушення р. 3 п. 2.37 НАПБ А.01.001-2015);

6. з другого поверху адміністративного корпусу відсутній другий евакуаційний вихід (порушення р. 3 п. 2.23 НАПБ А.01.001-2015);

7. дерев'яні конструкції покрівель не піддані вогнезахисному оброблянню (порушення р. 3 п. 2.5 НАПБ А.01.001-2015);

8. двері архіву та серверної не виконані протипожежними (порушення р. 3 п. 2.3 НАПБ А.01.001-2015);

9. конторські приміщення не відділенні від складу протипожежними перешкодами (порушення р. 3 п. 2.3 НАПБ А.01.001-2015);

10. посадовими особами не пройдено навчання з питань пожежної безпеки (порушення р. 2 п. 16 НАПБ А.01.001-2015);

11. для приміщень виробничого та складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки згідно «Норм визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони за «правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (порушення р. 3 п. 2.9 НАПБ А.01.001-2015);

12. зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснені методом скрутки (порушення р. 4 п. 1.6 НАПБ А.01.001-2015);

13. під електророзетки які встановлені на горючій основі не встановлено суцільний шар негорючого матеріалу (порушення р. 4 п. 1.17 НАПБ А.01.001-2015);

14. електрощити, групові електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння (порушення р. 4 п. 1.16 НАПБ А.01.001-2015);

15. ширина проходів та місця штабельного зберігання продукції в складах не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно (порушення р. 6 п. 9.1 пп. 7 НАПБ А.01.001-2015);

16. під час зберігання продукції в складах не дотримується нормативна ширина проходів (порушення р. 6 п. 9.1 НАПБ А.01.001-2015);

17. керівний склад та фахівці суб'єкта господарювання, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту не пройшов функціональне навчання (порушення п. 10 Постанови КМ України від 23.10.2013 року №819 «Порядок проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов'язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту»);

18. не проведено ідентифікацію об'єкта, щодо визначення потенційної небезпеки та не узгоджено повідомлення про результати проведення ідентифікації з територіальним органом ДСНС (порушення п.п. 1, 6, 11, 13, 14, 15 додаток 2 Методики ідентифікації ПНО).

Аналізуючи зібранні та дослідженні в ході судового розгляду справи докази, суд зазначає наступне.

За змістом ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

За приписами ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Разом з тим, суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров'ю людей є оціночним. Водночас, за переконанням суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За нормами ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

За змістом ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. І лише у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Крім того, суд звертає увагу відповідача, що з аналізу ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вбачається, що вибір заходу реагування, який має бути застосований до правопорушника є виключним правом органу державного нагляду, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва підприємства останній звертається у порядку та строки встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У запереченнях на позов відповідач стверджує, що виявлені позивачем порушення є незначними та жодним чином не становлять загрози життю та/або здоровю людей.

Разом з тим, суд відхиляє такі твердження відповідача з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та пояснень представника позивача у судовому засіданні, всі виявлені в ході проведення перевірки порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки мають високий рівень небезпеки.

Порушення, наведені в акті позапланової перевірки від №129 від 02.12.2015 року, котра була проведена за ініціативи самого ж відповідача, свідчать про невиконання відповідачем окремих правил дотримання протипожежної і техногенної безпеки, та більшість таких порушень самі собою створюють реальну загрозу життю і здоров'ю людей, зокрема працівників відповідача.

Так, зокрема допущення до роботи керівного складу осіб та фахівців субєкта господарювання, діяльність яких повязана з організацією та здійсненням заходів з питань цивільного захисту, які не пройшли функціонального навчання за програмою пожежо-технічного мінімуму може призвести до вчинення ними дій або навпаки бездіяльності, яка призведе до виникнення пожежі, невжиття відповідних заходів щодо її локалізації та ліквідації на початковій стадії розвитку.

Відсутність систем протипожежного захисту може призвести до несвоєчасного виявлення пожежі і як наслідок неможливості її локалізації та ліквідації на початковій стадії розвитку.

Не проведена ідентифікація як потенційно небезпечного обєкта призводить до невизначеності наявності або відсутності джерел, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.

Відсутність захищеності будівлі від прямих попадань блискавки; не захищення автономними системами пожежогасіння електрощитів; не встановлення під електророзетками, розміщених на горючій основі, суцільного шару негорючого матеріалу; не оброблення дерев'яних конструкцій покрівель вогнезахисним матеріалом; здійснення методом скрутки зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів, може призвести до виникнення пожежі.

Відсутність на другому поверсі адміністративного корпусу другого евакуаційного виходу може призвести до блокування евакуації людей під час пожежі.

Під час пожежогасіння обєкт підлягає знеструмленню. Пожежа також часто призводить до горіння проводів, кабелів, до замикання електричного струму, або знеструмлення обєкту, що в свою чергу може призвести до блокування розсувних дверей на шляху евакуації з приміщення людей.

Відсутність протипожежних перешкод, які б відділяли конторські приміщення від складських сприяє швидкому розповсюдженню вогню з складських приміщень на адміністративні і значно зменшує рівень безпеки працівників, які працюють в конторському приміщенні.

Таким чином, наявність таких порушень як, будівлі не захищені від прямих попадань блискавки згідно вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008; введення до експлуатування системи протипожежного захисту не виконано у відповідності до вимог ДБН В.2.5-56:2014 року; окремі складські приміщення не обладнані системами протипожежного захисту; на шляхах евакуації з магазину влаштовано розсувні двері; з другого поверху адміністративного корпусу відсутній другий евакуаційний вихід; дерев'яні конструкції покрівель не піддані вогнезахисному оброблянню; двері архіву та серверної не виконані протипожежними; конторські приміщення не відділенні від складу протипожежними перешкодами; посадовими особами не пройдено навчання з питань пожежної безпеки; зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснені методом скрутки; під електророзетки які встановлені на горючій основі не встановлено суцільний шар негорючого матеріалу; електрощити, групові електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння та інші, безумовно пов'язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, а також можуть утруднювати або унеможливлювати вчасну евакуацію персоналу відповідача або клієнтів під час пожежі, що може призвести до трагічних наслідків, людських жертв.

Отже, сукупність вказаних порушень може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволяє вчасно їх виявити та ліквідувати, потенційно загрожує життю і здоровю людей.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, характер високої суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоровю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

У свою чергу, суд зазначає, що покликання представників відповідача на ряд укладених договорів, як на підставу виконання встановлених порушень в сфері техногенної та пожежної безпеки не є свідчення усунення порушень, а лише підтверджує дії відповідача, спрямовані на усунення таких порушень.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що вищевикладені порушення, допущені відповідачем, є триваючими, оскільки були встановлені попередньою перевіркою субєкта господарювання, яка проводилась в період з 15 по 25 жовтня 2013 року, за наслідками якої відповідачу був виданий припис від 25.10.2013 року про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, які відповідачем у повному обсязі не усунено.

Більше того, суд звертає увагу, що частина порушень, які допущені відповідачем і зазначені в акті перевірки, не потребують значних фінансових затрат чи значного терміну для їх усунення, зокрема порушення вимог р. 6 п. 9.1 п.п. 7 НАПБ А.01.001-2015 - ширина проходів та місця штабельного зберігання продукції в складах не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно, порушення вимог р. 6 п. 9. 1 п.п. 7 НАПБ А.01.001-2015 - під час зберігання продукції на складах не дотримується нормативна ширина проходів.

Зазначена поведінка відповідача розцінюється судом не інакше як небажання та зволікання відповідача в усуненні таких порушень в сфері техногенної та протипожежної безпеки.

Таким чином, судом встановлено, що відповідачем не усунуто всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки у звязку з чим дійшов висновку про те, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч. 12 ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Таким чином, за умов усунення усіх порушень виявлених в ході перевірки, відповідач не позбавлений права звернутись із такою заявою до суду.

Вирішуючи питання щодо встановлення способу виконання рішення суду, суд зазначає таке.

З метою вдосконалення порядку та умов застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів при порушенні правил пожежної безпеки, що створює загрозу виникнення пожежі або перешкоджає її гасінню та евакуації людей, а також у випадку випуску пожежонебезпечної продукції, систем і засобів протипожежного захисту з відхиленням від стандартів чи технічних умов або у разі їх відсутності, а також встановлення контролю за цією діяльністю, Міністерством України з питань надзвичайних ситуацій наказом від 21.10.2004 року № 130, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 року за № 1416/10015, затверджено Інструкцію про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів.

Відповідно до вимог вказаної Інструкції, запобіжні заходи - заходи, направлені на забезпечення пожежної безпеки шляхом зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, опалювальних приладів, дільниць електричної мережі, проведення пожежонебезпечних робіт та дії виданих дозволів на право проведення таких робіт, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, випуску і застосування проектів, проведення будівельно-монтажних робіт.

Приведення постанови про застосування запобіжних заходів у дію - здійснення посадовою особою органу держпожнагляду заходів щодо зупинення роботи (експлуатації) на відповідному об'єкті шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення.

Отже, у разі виявлення порушень щодо невиконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки за рішенням суду позивач зобов'язаний вчинити дії у порядку та спосіб встановлені законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

За результатами системного аналізу приписів зазначеного законодавства у взаємозвязку з обставинами даної справи, з урахуванням вимог Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, суд дійшов висновку про можливість встановлення способу виконання судового рішення шляхом відключення джерела електроживлення, опечатування (опломбування) розподільчих електрощитів та вхідних дверей ПП «ШипШина» за адресою м. Львів, вул. Городоцька, 357. Обов'язок щодо забезпечення виконання рішення суду вважає за необхідне покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області.

Крім того, згідно з вимогами ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються постанови зокрема, про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до ч. 4 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. ст. 4, 7-11, 14, 69-72, 86, 87, 94, 158-163, 167, 256, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Застосувати до приватного підприємства «ШипШина» (79040, м. Львів, вул. Городоцька, 357, ) заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи території та будівель (двоповерхової адміністративної будівлі, одноповерхової виробничої будівлі та металевих ангарів) за адресою м. Львів, вул. Городоцька, 357, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел електроживлення.

Обовязок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області.

Розяснити приватному підприємству «ШипШина», що згідно з ч. 12 ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, мають право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання повного тексту постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови складено та підписано 09.12.2015 року.

Суддя Сидор Н.Т.