Справа № 826/22644/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2015-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

щодо вирішення питання про роз'яснення судового рішення

12 листопада 2015 року м. Київ № 826/22644/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шулежка В.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву про роз'яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом Громадської організації «Народна Варта» до Тимчасової контрольної комісії Київради з питань перевірки легітимності рішень Київської міської ради прийнятих після травня 2006 року, Київського міського голови Кличка В.В., Секретаря Київської міської ради Резнікова О.Ю., Голови постійної комісії Київради з питань містобудування, архітектури та землекористування Прокопів В.В. про визнання незаконним з моменту прийняття рішення, скасування рішення, визнання системної бездіяльності та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Громадська організація «Народна Варта» (далі - заявник) до Тимчасової контрольної комісії Київради з питань перевірки легітимності рішень Київської міської ради прийнятих після травня 2006 року, Київського міського голови Кличка В.В., Секретаря Київської міської ради Резнікова О.Ю., Голови постійної комісії Київради з питань містобудування, архітектури та землекористування Прокопів В.В. про визнання незаконним з моменту прийняття рішення, скасування рішення, визнання системної бездіяльності та зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.10.2015 залишено позовну заяву без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Заявник звернувся до суду із заявою про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.10.2015.

В судовому засіданні заявник просив роз'яснити зміст ухвали суду від 01.10.2015, а саме які копії документів позивач не додав до адміністративного позову і який саме розмір недоплаченого позивачем судового збору.

Представник Київського міського голови Кличка В.В. та Секретаря Київської міської ради Резнікова О.Ю. заперечував проти задоволення заяви.

Вивчивши заяву про роз'яснення судового рішення, дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Підстави та порядок роз'яснення судових рішень в адміністративному судочинстві встановлені статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частин 1 та 2 вказаної статті, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Вказана правова позиція викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі».

Підставою для залишення позовної заяви без руху стало недотримання позивачем вимог, встановлених статтею 106 КАС України. А саме, в порушення вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, позивачем не надано копій документів, що приєднуються до позовної заяви згідно додатку, відповідно до кількості відповідачів та документу про сплату судового збору з кожної вимоги окремо в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України.

В свою чергу, позивач у заяві про роз'яснення судового рішення посилається на те, що йому не зрозуміло яких саме копій документів ним не додано і який саме розмір недоплаченого судового збору необхідно сплатити.

Суд зазначає, що зміст ухвали суду в частині надання документу про сплати судового збору з кожної вимоги окремо в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України є зрозумілим, однак вважає за можливе роз'яснити позивачу який саме розмір недоплаченого судового збору йому необхідно сплатити, виходячи з наступного.

Як передбачено ч. 3 ст. 106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Розміри ставок судового збору визначені статтею 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 36740-V.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із п.п.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення до суду з даним позовом), з урахуванням внесених змін Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 № 484-VIII (набрав чинності з 01.09.2015), ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру юридичною особою складає 1 розмір мінімальної заробітної плати.

При цьому суд звертає увагу, що згідно зі ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі станом на січень 2015 року на рівні 1 218,00 грн.

Разом з тим, суд звертає увагу, що з урахуванням вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення до суду з даним позовом) у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи, даний адміністративний позов до суду позивачем надіслано засобами поштового зв'язку 22.09.2015, про що свідчить відмітка поштового відділення на поштовому конверті, а зареєстрований згідно відтиску штампа суду - 28.09.2015.

Відтак, враховуючи вищевикладене, оскільки позивач звернувся до суду після набрання чинності встановлених змін до Закону України «Про судовий збір», позивачу за кожну позовну вимогу немайнового характеру необхідно сплатити 1 218,00 грн.

Що стосується роз'яснення ухвали суду від 01.10.2015 в частині незрозумілості яких саме копій документів позивачем не додано суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як передбачено ч. 3 ст. 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Отже, кількість визначених в межах позовної заяви відповідачів впливає на кількість її копій та копій доданих до неї документів, які мають бути приєднані до такої позовної заяви.

Вказані положення чітко визначають те, що при подачі позовної заяви позивачу необхідно додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, про що й було звернуто увагу позивача в ухвалі суду від 01.10.2015.

За таких обставин, суд вважає твердження заявника про незрозумілість ухвали в цій частині необґрунтованими.

Відтак, заява Громадської організації «Народна Варта» про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.10.2015 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 160, 165, 170 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.10.2015 задовольнити частково.

Роз'яснити Громадській організації «Народна Варта» про те, що виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору з кожної вимоги окремо в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України, а саме за кожну позовну вимогу немайнового характеру необхідно сплатити 1 218,00 грн.

У задоволенні іншої частини заяви - відмовити.

Копії ухвали надіслати особам, що беруть участь у справі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя В.П. Шулежко