Справа № 810/735/15
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2015-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

18 листопада 2015 року 810/735/15

Колегія Київського окружного адміністративного суду у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., суддів: Виноградової О.І., Лиски І.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просить визнати дії відповідача протиправними та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24 червня 2014 року № 3-2406/1-7/10-20/2406/08/03.

Позивач надав заяву про розгляд справи без її участі, в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, проте надав суду заперечення та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в зв'язку із тим, що позов подано з пропущенням встановленого законом строком.

Відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні в разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Виходячи з вищевикладеного суд вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до вимог частини 1 вищенаведеної статті Кодексу встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Колегія суддів зазначає, що практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Відповідно до вимог частини 5 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Статтею 99 Кодексу встановлено, що строки обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Тобто, початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд зясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24 червня 2014 року. До суду позивач звернулась 03 грудня 2014 року, про що свідчить відмітка суду на першому аркуші позовної заяви.

Суд не може погодитись із посиланням позивача на той факт, що про оскаржувану постанову вона дізналась лише 24 листопада 2014 року з повідомлення відділу державної виконавчої служби Сквирського районного управління юстиції Київської області, оскільки жодних доказів на підтвердження своїх посилань ОСОБА_1 суду не надала. Крім того, представником відповідача надано суду поштові квитанції про поштове відправлення та опис вкладення поштового відправлення, згідно з якими на адресу ОСОБА_1 26 червня 2014 року направлено пріоритетним цінним листом оскаржувану Постанову № 3-2406/1-7/10-20/2406/08/03. Отже, суд приходить до висновку, що починаючи з липня 2014 року (з урахуванням перебігу поштових строків) позивачу було відомо про порушення її прав, проте до суду вона звернулась лише через п'ять місяців, а отже із порушенням строку на звернення до суду, визначеного статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правові наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду. Так, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Частиною 2 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовки чи судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 9 частини 1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо її подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що дана позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивачем не наведено жодних причин пропуску строку звернення до суду та не надано жодного доказу на підтвердження. Повідомлення відділу державної виконавчої служби не може свідчити про наявність поважної причини для поновлення пропущеного місячного строку для звернення до суду із відповідним позовом.

Керуючись статтями 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуюча суддя Василенко Г.Ю.

Судді: Виноградова О.І.

ОСОБА_2