Справа № 826/17013/15
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2015-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

25 листопада 2015 року 08:55 справа №826/17013/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Калужського Д.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДержавного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Кендзьори Вікторії Ярославівни
провизнання протиправним та скасування рішення
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1) звернулась адміністративного суду міста Києва з адміністративними позовом до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Кендзьори Вікторії Ярославівни (далі по тексту - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Кендзьори Вікторії Ярославівни від 16 липня 2015 року про зупинення розгляду заяви позивача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2015 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/17013/15, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 01 жовтня 2015 року представник позивача позовні вимоги підтримав; представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив; сторонами заявлено спільне клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи викладене, суд ухвалив здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Кендзьори В.Я. про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 16 липня 2015 року №22928575 під час розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятої 26 червня 2015 року за реєстраційним номером 12071692 встановлено відсутність у повному обсязі документів, необхідних для проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень, визначених Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року №868 (далі по тексту - Порядок), та зупинено розгляд заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Зазначене рішення мотивоване тим, що не подано усі необхідні документи, а саме: заявником подано копію паспорта ОСОБА_1 з нечіткими даними щодо видачі паспорта громадянина України; документ, що підтверджує присвоєння адреси об'єкту нерухомого майна.

Позивач не погоджується з рішенням про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, оскільки подані документи повністю відповідають вимогам Порядку, у тому числі документом, який дає змогу встановити факт присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси може бути довідка, видана уповноваженою особою кооперативу, у разі проведення державної реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, що знаходиться у такому кооперативі, а копія паспорта дає можливість встановити відповідні дані.

Відповідач у письмовому запереченні проти позову вказав на відповідність своїх дій та оскаржуваного рішення вимогам чинного законодавства.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі місту пред'явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи оскаржуване рішення на предмет його відповідності вимогам, встановленим частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд керується наступним.

Правові, економічні, організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації за цим Законом, та їх обтяжень і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою цих прав, створення умов для функціонування ринку нерухомого майна визначає Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"

Статтею 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Пунктом 1 частини першої статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, іноземцям та особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним організаціям, іноземним державам, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування, право власності на нерухоме майно.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" визначено, що державний реєстратор, зокрема встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав.

Згідно частини першої статті 15 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлює, що державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку: 1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви; 2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень; 3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації; 4) внесення записів до Державного реєстру прав; 5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону; 6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.

Зміст процитованих правових норм вказує, що під час розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та поданих документів на відповідність вимогам законодавства, державний реєстратор може прийняти рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Таким чином в межах спірних правовідносин необхідно встановити наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, та правомірність.

Частина перша статті 22 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачає, що у разі якщо документи для державної реєстрації прав та їх обтяжень подано не в повному обсязі, передбаченому нормативно-правовими актами, державний реєстратор у строк, встановлений частинами п'ятою, сьомою і восьмою статті 15 цього Закону для розгляду заявлених прав, приймає рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень і письмово повідомляє про це заявника.

Як встановлено вище, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ґрунтується на тому, що заявником подано не в повному обсязі документи для державної реєстрації прав, а саме: заявником подано копію паспорта ОСОБА_1 з нечіткими даними щодо видачі паспорта громадянина України; документ, що підтверджує присвоєння адреси об'єкту нерухомого майна.

Згідно пункту 6 Порядку документи, що подаються для проведення державної реєстрації прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, повинні відповідати вимогам, що встановлені законом, цим Порядком та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною першою статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" текст документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, повинен бути написаний розбірливо. Прізвище, ім'я, по батькові фізичних осіб та їх місце проживання, а також найменування юридичних осіб та їх місцезнаходження повинні бути написані повністю.

Судом встановлено, що надана позивачем копія паспорта ОСОБА_1 містить нечіткі дані щодо видачі паспорта громадянина України.

Разом з тим, підставою для зупинення розгляду заяви є подання не в повному обсязі документів для державної реєстрації прав та їх обтяжень, а тому невідповідність поданих документів вимогам законодавства не є підставою для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

У свою чергу, матеріали справи підтверджують, що на підтвердження факту присвоєння адреси об'єкту нерухомого майна позивачем надано державному реєстратору копію рішення правління Садового товариства "Озерний" від 11 червня 2014 року про присвоєння адреси.

Пунктом 49 Порядку передбачено, що для проведення державної реєстрації права власності з видачею свідоцтва на новозбудований об'єкт нерухомого майна заявник подає документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

Єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва встановлює Положення про реєстр адрес у місті Києві, затверджене рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394 (далі по тексту - Положення).

У відповідності до пунктів 4.1, 4.2 Положення, присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку.

Пунктом 4.16 Положення зокрема передбачено, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Згідно пункту 4.18 Положення районна в місті Києві державна адміністрація розглядає заяви про присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, запитує у разі необхідності додаткову інформацію від Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інших органів та протягом десяти робочих днів з дня отримання заяви направляє лист-обґрунтування щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури.

Служба Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів опрацьовує лист-обґрунтування районної в місті Києві державної адміністрації щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна та, враховуючи проектні рішення, наявну ситуацію з оточуючими об'єктами містобудування, результати проведення Містобудівного моніторингу, готує висновок щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) запропонованої поштової адреси або надає пропозиції щодо внесення змін та доповнень до цієї адреси.

На підставі позитивного висновку Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури районна в місті Києві державна адміністрація протягом п'яти робочих днів з дня отримання цього висновку видає розпорядження про присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна, копію якого протягом двох робочих днів направляє до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури для внесення поштової адреси до Реєстру адрес.

Відповідно до пункту 4.21 Положення адреса вважається присвоєною з моменту її внесення до Реєстру адрес.

Внесення адреси до Реєстру адрес здійснюється Службою Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів з дати надходження завіреної копії розпорядження відповідної районної в місті Києві державної адміністрації або видання наказу Департаменту містобудування та архітектури про присвоєння поштової адреси чи будівельної адреси об'єктам нового будівництва.

Довідка (витяг) з Реєстру адрес про присвоєння поштової адреси об'єктам нерухомого майна протягом двох робочих днів направляється заявникові через відповідний дозвільний центр, відповідній районній в місті Києві державній адміністрації, державному підприємству "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, Київській міській дирекції українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта", комунальному підприємству Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Довідка (витяг) з Реєстру адрес про присвоєння будівельної адреси об'єктам нового будівництва протягом двох робочих днів направляється заявникові через відповідний дозвільний центр.

З аналізу наведених правових норм, суд приходить до висновку, що підставою для присвоєння адреси об'єкту нерухомого майна є розпорядження відповідної районної в місті Києві державної адміністрації, а документом, який підтверджує факт присвоєння адреси є довідка (витяг) з Реєстру адрес про присвоєння будівельної адреси об'єктам нового будівництва.

Враховуючи викладене, а також те, що позивачем не надано до суду документа, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси, суд приходить до висновку, що рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Кендзьори В.Я. від 16 липня 2015 року про зупинення розгляду заяви позивача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є правомірним, у зв'язку із чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем доведена правомірність та обґрунтованість прийняття спірного рішення з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко