Справа № 810/5299/15
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2015-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2015 року 810/5299/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до Відкритого акціонерного товариства "Росава" про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :
До Київського окружного адміністративного суду звернувся Центральний територіальний департамент Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Росава" про стягнення штрафних (фінансових) санкцій в сумі 119000грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не сплачено штрафні санкції, застосовані до нього Постановою Центрального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 08.07.2015 року №1029-ЦД-1-Е про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів, у встановлені Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» строки.

Позивачем було вжито всіх заходів щодо добровільного погашення відповідачем заборгованості перед бюджетом але заборгованість до цього часу відповідачем не погашена, тому він звернувся з даним позовом до суду.

24.11.2015 року представником позивача ОСОБА_1 надано суду заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином, будь-яких заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи не заявляв, явку своїх представників в судове засідання не забезпечив.

23 листопада 2015 року до суду надійшли письмові заперечення відповідача, у яких він просив відмовити у задоволенні позову. Вказували, що для обрання всіх органів управління ВАТ «Росава» та прийняття рішення про приведення статуту і внутрішніх положень товариства у відповідність до Закону України «Про акціонерні товариства» необхідно скликати загальні збори ВАТ «Росава», що станом на сьогоднішній день не є можливим, тому штрафні санкції накладені за невиконання відповідного розпорядження є протиправними.

На підставі ст. 122, ч. 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

25.03.2015 року уповноваженою особою Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку винесено Розпорядження № 95 -ЦД-1-Е про усунення порушень законодавства про цінні папери та зобов'язано усунути такі порушення до 01.06.2015 року.

Вказаним Розпорядженням встановлено порушення відповідачем вимог ст. 20 Закону України «Про акціонерні товариства» та ст. 6 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» - не забезпечено ВАТ «Росава» існування акцій власного випуску в бездокументарній формі.

Відповідно до частини 1 ст. 20 Закону України "Про акціонерні товариства" № 514-VI від 17.09.2008р. (зі змінами та доповненнями на час виникнення спірних правовідносин) акція товариства посвідчує корпоративні права акціонера щодо цього акціонерного товариства.

Частиною 2 ст. 20 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що усі акції товариства є іменними. Акції товариств існують виключно в бездокументарній формі.

Згідно з частиною 1 ст. 6 Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок" №3480-IV від 23.02.2006 (зі змінами та доповненнями на час виникнення спірних правовідносин) акція - іменний цінний папір, який посвідчує майнові права його власника (акціонера), що стосуються акціонерного товариства, включаючи право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, а також немайнові права, передбачені Цивільним кодексом України та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств.

Відповідно до частини 2 ст. 6 Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок" акція є неподільною. Порядок реалізації прав співвласників акції (акцій) визначається Цивільним кодексом України та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств.

Пунктом 5 розділу 17 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Закон України "Про акціонерні товариства" набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім другого речення частини другої статті 20, яке набирає чинності через тридцять місяців з дня опублікування цього Закону.

Отже, вимоги Закону України "Про акціонерні товариства", передбачені другим реченням частини другої статті 20 цього Закону про те, що акції товариств існують виключно в бездокументарній формі, набирають чинності через тридцять місяців з дня його опублікування, а саме 30.04.2011р..

Приведенням діяльності акціонерних товариств у відповідність із вимогами цього Закону в частині забезпечення існування акцій виключно у бездокументарній формі є здійснення таких дій: наглядова рада акціонерного товариства в порядку, встановленому Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку, зобов'язана прийняти рішення про переведення випуску цінних паперів з документарної форми у бездокументарну (далі - рішення про дематеріалізацію) та забезпечити вчинення нижчезазначених дій у такій послідовності:

1) опублікування в офіційному друкованому органі повідомлення про прийняте рішення про дематеріалізацію цінних паперів та повідомлення про це персонально кожного акціонера, зареєстрованого в реєстрі власників іменних цінних паперів випуску, що дематеріалізується, у спосіб, визначений при прийнятті рішення про дематеріалізацію (крім випадку, коли акції товариства належать одній особі);

2) подання до Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку документів для заміни свідоцтва про реєстрацію випуску іменних акцій документарної форми існування на свідоцтво про реєстрацію випуску акцій у бездокументарній формі існування. Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку зобов'язана видати свідоцтво про реєстрацію випуску акцій у бездокументарній формі існування протягом 10 робочих днів з дати подання емітентом належним чином оформлених документів відповідно до встановлених нею вимог;

3) припинення обслуговування випуску цінних паперів у документарній формі у реєстроутримувача в системі реєстру власників іменних цінних паперів за цим випуском. Реєстроутримувач припиняє ведення реєстру протягом 10 робочих днів з дати публікації рішення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку про видачу емітенту свідоцтва про реєстрацію випуску акцій у бездокументарній формі існування. Датою закриття реєстру є дата припинення ведення реєстру;

4) укладення в порядку, встановленому Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку, договору про обслуговування емісії цінних паперів з обраним наглядовою радою депозитарієм, який буде обслуговувати випуск акцій, що дематеріалізується, з наступним відкриттям рахунку в цінних паперах емітента в цьому депозитарії та укладення договору про відкриття рахунків у цінних паперах власникам з обраним наглядовою радою зберігачем;

5) депонування глобального сертифіката в обраному депозитарії та надання йому необхідних розпоряджень та інших документів відповідно до вимог Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Депонування депозитарієм глобального сертифіката здійснюється протягом 10 робочих днів з дати публікації рішення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку про видачу емітенту свідоцтва про реєстрацію випуску акцій у бездокументарній формі існування;

6) забезпечення передачі реєстру власників іменних цінних паперів та переведення обліку прав власності на акції у бездокументарній формі до зберігача. Передача реєстру власників іменних цінних паперів до зберігача здійснюється протягом трьох робочих днів з дати припинення ведення реєстру. Дата передачі реєстру власників іменних цінних паперів спільно визначається емітентом, реєстратором та зберігачем. Зберігач цінних паперів зобов'язаний відкрити рахунки в цінних паперах акціонерам та зарахувати на них акції на підставі договору з емітентом та переданого йому (зберігачу) реєстру власників іменних цінних паперів протягом двох місяців з дати передачі реєстру;

7) зберігання відповідно до законодавства реєстру власників іменних цінних паперів, складеного на дату припинення ведення системи реєстру, та інших документів.

Таким чином, рішення про переведення випуску цінних паперів з документарної форми у без документарну ВАТ «Росава» повинне було бути прийняте наглядовою радою товариства.

Доказів прийняття зазначеного рішення, як і тексту зазначеного рішення відповідачем суду не надано.

Суд зазначає, що відповідачем не переведено випуск акцій у бездокументарну форму існування

Крім того, судом встановлено, що Розпорядження від 25 березня 2015 року №95-ЦД-1-Е, відповідачем не оскаржувалось і на сьогоднішній день не скасовано.

Щодо посилань відповідача на те, що згідно статуту ВАТ «Росава» сплинув термін повноважень голови та членів наглядової ради, суд зазначає, що частиною 3 ст. 51 Закону України «Про акціонерні товариства», встановлено, що порядок роботи, виплати винагороди та відповідальність членів наглядової ради визначаються цим законом, статутом товариства, положенням про наглядову раду акціонерного товариства, а також, цивільно-правовим чи трудовим договором (контрактом) , що укладається з членом наглядової ради.

До компетенції наглядової ради належить вирішення питань передбачених Законом, статутом, а також переданих на вирішення наглядової ради загальними зборами ( ч. 1 ст. 52 Закону)

Згідно з частиною 1 ст. 57 Закону України «Про акціонерні товариства» , загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень, члена наглядової ради.

Варто також вказати, що відповідно до пункту 41 Постанови Пленуму Верховного суду України від 24 жовтня 2008 року №13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» при розгляді справ за позовами про визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими у зв'язку зі спливом строку, на який вони були обрані призначені) судам необхідно, враховувати, що такого способу захисту прав та законних інтересів чинним законодавством не передбачено. Повноваження посадових осіб товариства припиняються їх переобранням, і вирішення цього питання не належить до компетенції судів.

Разом з цим, Законом встановлена можливість скликати загальні збори товариства на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги про скликання загальних зборів є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 47 Закону позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою, зокрема, на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства.

Частиною 2 статті 47 Закону визначено, що наглядова рада приймає рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства або про відмову в такому скликанні протягом 10 днів з моменту отримання вимоги про їх скликання.

У разі якщо протягом строку, встановленого частиною другою цієї статті, наглядова рада не прийняла рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства, такі збори можуть бути скликані акціонерами, які цього вимагають.

Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових зборів акціонерів може бути оскаржене акціонерами до суду ( частина 6 статті 47 Закону України «Про акціонерні товариства».

Доказів вчинення дій зазначених вище відповідачем суду не надано, як і не надано доказів виконання розпорядження від 23.05.2015 року №95ЦД-1-Е.

Актом від 23 червня 2015 року №574-ЦД-1-Е про правопорушення на ринку цінних паперів, встановлено, що станом на 23.06.2015 року ВАТ «Росава» не усунено порушення вимог ст.20 Закону України «Про акціонерні товариства» та ст.6 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок», що свідчить про невиконання розпорядження про усунення порушення законодавства про цінні папери від 25.03.2015 року №95ЦД-1-Е.

Протягом року ця дія вчинена ВАТ «Росава» повторно з дати винесення Уповноваженою особою комісії постанови про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів №355-ЦД-1-Е від 25.03.2015року , №1376-ЦД-1-Е від 10.09.2015 року, №1558-ЦД -1-Е від 22.10.2014 року за вчинення тих самих дій.

Центральним територіальним департаментом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку винесено постанову від 7 жовтня 2015 року про розгляд справи про правопорушення на ринку цінних паперів відносно ВАТ «Росава»

Розглянувши матеріали справи про правопорушення на ринку цінних паперів, Уповноважена особа Комісії встановила, що ВАТ «Расава» не виконано розпорядження Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо не усунення порушень законодавства на ринку цінних паперів від 25.03.2015 року №95ЦД-1-Е, чим порушено вимоги законодавства про цінні папери за, що п.8 ст.11 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» передбачена відповідальність.

На підставі викладеного, Постановою від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Е, за невиконання розпорядження про усунення порушення законодавства про цінні папери Уповноваженої особи Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, накладено штраф на ВАТ «Росава» у розмірі 7000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119000грн.

Станом на день розгляду справи, штраф в сумі 119000 грн. відповідачем не сплачено, Постанова від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Ене оскаржена.

Правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні визначає Закон України від 30.10.1996, № 448/96-ВР "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні".

Закон України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» визначає правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні.

Статтею 5 вказаного Закону встановлено, що державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку може утворювати територіальні органи у випадках, передбачених у положенні про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку. Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює повноваження через центральний апарат і свої територіальні органи (стаття 6 Закону «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні»).

Статтею 8 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» визначені повноваження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Так, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку має право: надсилати емітентам, особам, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, фондовим біржам та саморегулівним організаціям обов'язкові для виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери та вимагати надання необхідних документів відповідно до чинного законодавства; накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів.

Згідно з п.4 розділу 14 Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій затверджених рішенням Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 11 грудня 2007 року №2272 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 12 лютого 2008року за №120/14811 (далі - Правила), розпорядження про усунення порушень надається особі, щодо якої його винесено (про що здійснюється відповідний напис на примірнику розпорядження, що залишається у справі), або надсилається поштою протягом трьох робочих днів з дати його винесення.

Згідно ст. 11 вказаного Закону, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції. Рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про накладення штрафу може бути оскаржено в суді. У разі несплати штрафу протягом 15 днів примусове стягнення штрафів здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Статтею 11 ЗУ «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» передбачено право Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку застосовувати до юридичних осіб фінансові санкції за невиконання або несвоєчасне виконання рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку або розпоряджень, постанов або рішень уповноважених осіб Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо усунення порушень законодавства на ринку цінних паперів - у розмірі від тисячі до п'яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За ті самі дії, вчинені повторно протягом року, - у розмірі від п'яти до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 12 Закону «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» штрафи, передбачені статтею 11 цього Закону, накладаються Головою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, членом Комісії та уповноваженими Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку посадовими особами після розгляду матеріалів, які засвідчують факт правопорушення. Про вчинення правопорушення, зазначеного у статті 11, уповноваженою особою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, яка його виявила, складається акт, який разом з поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та документами, що стосуються справи, протягом трьох робочих днів направляється посадовій особі, яка має право накладати штраф. Посадова особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку приймає рішення про накладення штрафу протягом 10 робочих днів після отримання документів, зазначених у частині другій цієї статті. Рішення про накладення штрафу оформляється постановою, що надсилається юридичній особі, на яку накладено штраф, та банківській установі, в якій відкрито поточний рахунок цієї юридичної особи.

Доказів виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, або доказів скасування Постанови від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Е відповідачем суду не надано.

Таким чином, Постанова від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Е про накладення санкцій за порушення на ринку цінних паперів , на підставі якого позивач просить суд стягнути з відповідача штраф у сумі 119000грн. є правомірною та на сьогоднішній день не скасована та підлягають виконанню.

На день розгляду справи відповідач санкції за порушення на ринку цінних паперів, накладені на нього постановою від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Е про накладення санкцій за порушення на ринку цінних паперів не сплатив.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що відповідачем, станом на день розгляду даної адміністративної справи, не сплачений штраф за правопорушення на ринку цінних паперів, накладений постановою від 8 липня 2015р. №1029-ЦД-1-Е, а сама постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів не скасована, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

В той же час, суд не бере до уваги посилання відповідача на факт порушення стосовно підприємства справи про банкрутство, відмову ФДМУ від вимоги скликати позачергові збори акціонерів та відсутність правомочного органу правління, до компетенції якого належить скликання загальних зборів - єдиного органу, який може вирішити питання про внесення змін до статуту Товариства та приведення внутрішніх положень Товариства із вимогами Закону, з огляду на таке.

Судом встановлено, що основним власником Товариства є ФДМУ, якому належить 74, 62 % акцій підприємства. Саме в межах цінності наявних у тримача цінних паперів акцій акціонери товариства відповідають за зобовязаннями позивача перед третіми особами. Фонду державного майна України як основному акціонеру товариства було відомо про необхідність скликання загальних зборів, проте жодних дій, як свідчать матеріали справи, з його боку вчинено не було. Таким чином, дана бездіяльність призвела до застосування санкції з боку Комісії у сумі 119000, 00 грн., основний тягар якої припаде саме на ФДМУ, як на власника найбільшої частки товариства.

Суд також відкидає посилання відповідача на те, що Господарським судом Київської області визнано ВАТ "Росава" банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, оскільки суду не надано зазначене судове рішення, а станом на 24.11.2015 року в Єдиному судовому реєстрі судових рішень воно також відсутнє.

Крім того, станом на 24.11.2015 року у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відсутній запис про зазначене рішення та визнання ВАТ "Росава" банкрутом", а міститься лише запис про порушення провадження у справі про банкрутство юридичної особи №Б8/191-10 від 14.12.2010 року , дата набуття чинності - 24.12.2010 року.

Як вбачається із ст. 19 Закону України 14.05.1992 № 2343-XII «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», мораторій на санкції стосується виключно невиконання грошових зобовязань і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, податків і зборів, що не стосується порушень у сфері додержання учасниками ринку цінних паперів вимог актів законодавства.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

На виконання цих вимог, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, довів належними та допустимими доказами правомірність своїх дій та відповідно прийнятого рішення.

Доказів, які б спростовували доводи позивача, відповідач суду не надав.

Враховуючи вищезазначене, позовні вимоги про стягнення з відповідача119000грн. штрафу є доведеними, обґрунтованими, підтверджені доказами і підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Стягнути з Відкритого акціонерного товариства "Росава" на користь Державного бюджету України штраф у сумі 119000 (сто дев'ятнадцять тисяч )грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: Лиска І.Г.