Справа № 2-а-3404/09/0270
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2011-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

2-а-3404/09/0270

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

____________________________________________________________________________________________________

У Х В А Л А

11 квітня 2011 р. Справа № 2-а-3404/09/0270 м. Вінниця

Вінницький окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Чернюк Алли Юріївни

при секретарі судового засідання: Бурбела О.В.

за відсутності заявника та представників сторін:

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Відділу Державної виконавчої служби Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області про роз’яснення порядку виконання судового рішення у справі:

за позовом: Тростянецької об`єднаної державної податкової інспекції

до: Вінницького обласного комунального виробничого підприємства водопровідно-каналізаційного господарства "Вінницяводоканал" в особі Тростянецького відокремленого підрозділу ВОКВП ВКГ "Вінницяводоканал"

ВСТАНОВИВ :

З резолютивної частини рішення, викладеного у виконавчому документі - виконавчому листі № 2-а-3404/09/0270 від 13.10.2009 року незрозуміло, з кого належить стягнути суму боргу: Чи з Вінницького обласного комунального виробничого підприємства водопровідно-каналізаційного господарства "Вінницяводоканал", чи з Тростянецького відокремленого підрозділу водопровідно - каналізаційного господарства Вінницького обласного виробничого підприємства водопровідно - каналізаційного господарства "Вінницяводоканал" ?

Згідно частини 3 статті 170 КАС України заява про роз’яснення судового рішення розглядається судом протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця) та осіб, які беруть участь у справі.

Заявник та сторони у судове засідання 11.04.2011 року не з`явилися, не повідомивши про причини неявки, хоча своєчасно та належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до частини 3 статті 170 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення судового рішення.

За викладеного суд ухвалив провести розгляд подання Відділу ВДВС Тростянецького РУЮ Вінницької області про роз'яснення порядку виконання рішення суду у відсутності заявника та сторін.

Визначаючись щодо заявленого подання про роз’яснення порядку виконання рішення суду, суд виходить з того, що відповідно до частини 1 статті 170 КАС України, якщо судове рішення є все ж таки незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Дана норма передбачає підстави для роз`яснення судового рішення в судовому засіданні. Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно укладене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки у його розумінні та під час виконання.

З означеної процесуальної норми вбачається, що судове рішення роз`яснюється лише в тому випадку, коли воно незрозуміле та за яким звернулось визначене коло осіб.

До осіб, які беруть участь у справі, у контексті статті 170 КАС України прирівняно державного виконавця, якщо питання про роз'яснення судового рішення ініціював перед судом саме він.

Відповідно до частини другої статті 170 КАС України, подання заяви про роз’яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

При цьому, виконання може бути добровільним і примусовим.

Відповідно до статті 34 Закону України "Про виконавче провадження", у разі якщо викладена у виконавчому документі резолютивна частина рішення є незрозумілою, державний виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про роз'яснення відповідного рішення.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 263 КАС України, за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Аналогічна норма, також міститься у статті 36 Закону України "Про виконавче провадження".

З огляду на викладене, суд розглянувши подання від 30.03.2011 року про роз’яснення порядку виконання судового рішення від 15.09.2009 року, та вивчивши матеріали адміністративної справи, вважає за необхідне відмовити в задоволені внесеного подання з наступних підстав.

Згідно із резолютивною частиною зазначеної постанови адміністративний позов задоволено в повному обсязі.

Дане рішення суду було звернуто до примусового виконання.

Приймаючи до уваги набрання чинності Податковим Кодексом України №2755 від 02.12.2010 року на момент розгляду подання, суд вважає, за можливе також при вирішенні подання по суті звернутися до відповідних положень нормативно - правових актів Верховної ради України, Кабінету Міністрів України, Державної податкової адміністрації України та інших центральних органів виконавчої влади прийнятих до набрання чинності цим Кодексом на виконання законів з питань оподаткування. Такий підхід зумовлений тим, що вирішення подання про роз'яснення судового рішення по адміністративній справі 2-а-3404/09/0270 повинне відбуватися за тими ж нормами закону, на підставі яких воно приймалось судом 15 вересня 2009 року.

Так, основним нормативно-правовим актом, який визначає платників податку на додану вартість, об’єкти, ставки оподаткування, перелік неоподатковуваних і звільнених від оподаткування операцій, особливості оподаткування експортних та імпортних операцій, поняття податкової накладної, порядок обліку та звітування є Закон України "Про податок на додану вартість" від 03 квітня 1997 року №168/97-ВР (далі –Закон України №168/97-ВР).

Згідно з частинами 1, 2 статті 95 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Представництвом є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює представництво і захист інтересів юридичної особи.

Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення (частина 3 статті 95 ЦК України).

Виходячи із змісту частини 3 статті 95 ЦК України, філії та представництва можуть бути суб'єктами інших видів правовідносин, в тому числі податкових, та виступати самостійним платником податків, але при цьому на головне підприємство покладається відповідальність за своєчасність та повноту проведення розрахунків філією з бюджетом із податку на додану вартість.

Згідно пункту 2 статті 3 та пункту 5 статті 8 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" відокремлені підрозділи, що виділені підприємством на окремий баланс, зобов'язані вести бухгалтерський облік, на даних якого ґрунтуються фінансова, податкова, статистична та інші види звітності таких підрозділів.

Крім того, відповідно до пункту 1.1. статті 1 Закону України "Про порядок погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами" платники податків - юридичні особи, їх філії, відділення, інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи, а також фізичні особи, які мають статус суб'єктів підприємницької діяльності чи не мають такого статусу, на яких згідно з законами покладено обов'язок утримувати та/або сплачувати податки і збори (обов'язкові платежі), пеню та штрафні санкції.

Підпунктом 2.2.1 п.2.2. Інструкції про порядок обліку платників податків, затвердженою наказом Державної податкової адміністрації України від 19.02.1998 №80 (в редакції наказу ДПА України від 17.11.1998 № 552), зареєстрованим в Мін'юсті України 16.03.1998 за № 172/2612 передбачено, що дія Інструкції поширюється в тому числі і на таких платників податків як філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи платників податків - юридичних осіб, що не мають статусу юридичної особи, але мають банківські рахунки, ведуть окремий бухгалтерській облік своєї діяльності, складають окремий баланс.

Відповідно до п. 9.1 Інструкції як платники того чи іншого виду податку, юридичні особи (філії), фізичні особи (в тому числі суб'єкти підприємницької діяльності) ставляться на облік органами державної податкової служби з урахуванням рекомендацій щодо повноти охоплення обліком платників відповідних податків, які розробляються галузевими управліннями ДПА України та затверджуються її Головою.

Відповідно до пп. 2.2 ст. 2 Закону України "Про податок на додану вартість" платником ПДВ є будь-яка особа, яка за своїм добровільним рішенням зареєструвалася платником податку. При цьому, якщо філія підприємства має самостійний баланс, банківський рахунок з правом проведення розрахунків за операціями з придбання та продажу товарів (робіт, послуг), печатку, окремий статистичний код, здійснює самостійно розрахунки з бюджетом по податках за результатами господарської діяльності, тобто має ознаки юридичної особи, така філія може бути зареєстрована як платник податку на додану вартість. Порядок здійснення такої реєстрації встановлений статтею 9 Закону України № 168/97-ВР "Про податок на додану вартість".

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з Положення затвердженого наказом КП "Вінницяоблводоканал" від 30.09.2009р. за №299, Тростянецький відокремлений підрозділ комунального підприємства "Вінницяоблводоканал" (далі - Підрозділ), є самостійним господарюючим суб'єктом, який на підставі зазначеного Положення, без права юридичної особи, здійснює виробничу та комерційну діяльність, надає послуги організаціям, підприємствам, установам та населенню з метою отримання прибутку (доходу) (п.1.1 Положення).

Підрозділ здійснює господарську діяльність на принципах повного господарського розрахунку і самофінансування, має самостійний баланс, розрахунковий, поточний та інші рахунки в установах банків, має печатку з назвою, штамп і свої організаційні структурні підрозділи (цехи, відділи, служби). Підрозділ не відповідає по майнових зобов'язаннях Головного підприємства, а Головне підприємство не відповідає по зобов'язаннях Підрозділу (п. 1.7 Положення).

В установленому порядку, Підрозділ звітує перед державними органами по податках та інших платежах (п. 1.8 Положення).

Таким чином, заявником при внесенні подання не було враховано те, що у разі якщо філія підприємства має самостійний баланс, банківський рахунок з правом проведення розрахунків за операціями з придбання і продажу товарів (робіт, послуг), печатку, окремий статистичний код, здійснює самостійно розрахунки з бюджетом з податків за результатами госпрозрахункової діяльності, тобто має ознаки юридичної особи, така філія після узгодження з головною організацією, яка письмово підтверджує те, що вона несе відповідальність за своєчасність і повноту проведення філією розрахунків з бюджетом, може бути зареєстрована як платник податку на додану вартість та подати за власним бажанням до податкового органу заяву про реєстрацію як платника податку та в подальшому бути платником податку на додану вартість.

Посилання заявника - Відділу ВДВС Тростянецького РУЮ Вінницької області на те, що Тростянецький відокремлений підрозділ ВОКВП ВКГ "Вінницяводоканал" фактично позбавлений можливості працювати, через те, що ним розірвано трудові договори з найманими працівниками та договір оренди майна з Тростянецькою селищною радою, а також оскільки Підрозділ перебуває у стані ліквідації, судом оцінюються критично, оскільки у відповідності до частини 5 статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Більш того, Відділ ВДВС Тростянецького РУЮ Вінницької області повинен вжити всіх заходів для виконання постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 15 вересня 2009 року оскільки згідно статті 11 Закону України "Про виконавче провадження" державний виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

На ряду з цим, слід відмітити, що суд розглядаючи подання Відділу ВДВС Тростянецького РУЮ Вінницької області виходив із змісту положень ч. 1 ст. 170 КАС України згідно якої вбачається, що якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Відділ ВДВС Тростянецького РУЮ Вінницької області просив роз'яснити порядок виконання рішення суду посилаючись на статті 8, 11, 34 Закону України "Про виконавче провадження" та статті 17, 18, 19, 20, 170 КАС України, що жодним чином не стосується тлумачення, незрозумілості прийнятого рішення, питання, яке ставить заявник взагалі не охоплюються поняттям - "роз’яснення судового рішення", а стосується уже порядку його виконання, що в свою чергу не позбавляє державного виконавця права окремо звернутись з клопотанням про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Тобто, заявник у своєму поданні не зазначив, що саме в постанові суду є незрозумілим, натомість просив роз`яснити спосіб його виконання.

Водночас, суд звертає увагу на те, що на нього не покладено прямого обов`язку надавати роз'яснення саме способу і порядку виконання судового рішення.

Відповідно до норм чинного законодавства роз’ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи, які ведуть до труднощів при їх виконанні, чого в даному випадку не має. Оскільки постанова суду викладена доступним, зрозумілим язиком, і не потребує додаткових роз’яснень.

Виходячи з цього, суд вважає постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 15.09.2009 року цілком зрозумілою.

В даній постанові викладені всі обставини справи. Рішення обґрунтоване належними нормами закону, які регулюють спірні правовідносини та не потребує конкретного роз’яснення.

Зрозумілою є його резолютивна частина.

Заявник не надав суду переконливих доказів того, що постанова Вінницького окружного адміністративного суду є незрозумілою та є підстави для її роз'яснення.

З огляду на вищенаведене підстави для задоволення подання про роз'яснення порядку виконання постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 15.09.2009 року відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 165, 170, 254, 263 КАС України, суд -

УХВАЛИВ :

Відповідно до статті 186 КАС України ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадження або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Чернюк Алла Юріївна