Справа № 821/3402/15-а
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2015-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/3402/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Корнієнко Я.В., за участю представника позивача Ліхацького М. М., представника відповідача Бортнік О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжрегіональне базове товарно-комерційне підприємство "Кредо" до Херсонської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № 508040001/2015/000003/1 від 14.08.2015 р.,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МБТКП "Кредо" (далі по тексту - ТОВ "Міжрегіональне базове товарно-комерційне підприємство "Кредо" або позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Херсонської митниці Державної фіскальної служби (далі по тексту - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № 508040001/2015/000003/1 від 14.08.2015 р.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що TOB "МБТКП "Кредо" подало до Херсонської митниці митну декларацію №508040001/2015/001882 з метою здійснення митного оформлення товару, а саме: суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,51120 (83-85%), карбонату та гідроксиду кальцію, перліту, з наявністю уповільнювачів твердіння ті інших домішок, призначена для штукатурки: ЕКО ELITE GIPS composite SIVA - 1000350 кг. Упакована в поліпропіленові мішки (33345 шт.) по 30 кг, на упаковці маркування: "ELITE GIPS composite SIVA", країна виробник: TR. Херсонською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 14 серпня 2015 року №508040001 /2015/000003/1, у зв'язку з тим, що декларантом не подано всі необхідні документи, які підтверджують митну вартість товарів. Так, позивач вказав, що ним подано вичерпний перелік документів, який передбачено законодавством, відповідачем не зазначено конкретних обставин, що стали підставою для коригування митної вартості, зокрема, що відомості про митну вартість товарів є неповними та/або недостовірними, або невірно визначено митну вартість товарів.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував. Заперечення обґрунтовано тим, що відповідачем під час перевірки правильності визначення митної вартості товарів використано спеціалізований програмно-інформаційний комплекс Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС та встановлено заявлені характеристики та ті, що містяться у товаросупровідних, комерційних та інших документах, недостатньо для встановлення відповідності заявленої вартості товару. Для ідентифікації та встановлення відповідності задекларованих у митній декларації характеристик товару, відповідачем направлено запит до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, висновком якого спростовано заявлені позивачем дані, вказав, що у рахунку - фактурі наведено недостовірні дані, у договорі купівлі - продажу в якому виробник товару не являється стороною зовнішньоекономічного договору, при цьому, на запит про надання додаткових документів позивачем було відмовлено в їх наданні, у зв'язку з вказаним відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару.

Представник відповідача в судовому засіданні в задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Дослідивши наявні документи та матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд приходить до наступного: відповідно до ч. 1 ст. 543 Митного кодексу України, безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на органи доходів і зборів.

Частиною 1 ст. 546 Митного кодексу України, митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Судом встановлено, що 14 серпня 2015 року TOB "МБТКП "Кредо" подано до Херсонської митниці митну декларацію №508040001/2015/001882 з метою здійснення митного оформлення товару, а саме: суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,51120 (83-85%), карбонату та гідроксиду кальцію, перліту, з наявністю уповільнювачів твердіння ті інших домішок, призначена для штукатурки: ЕКО ELITE GIPS composite SIVA - 1000350 кг. Упакована в поліпропіленові мішки (33345 шт.) по 30 кг, на упаковці маркування: "ELITE GIPS composite SIVA", країна виробник: TR.

14 серпня 2015 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № 508040001/2015/000003/1 та оформлено картку відмови № 508040001/2015/00003 від 14.08.2015 в митному оформлення декларації № 508040001/2015/001881.

Відповідно до п. 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, які затверджено Наказом Державної митної служби України від 13.07.2012 N 362 (далі по тексту - Методичні рекомендації) передбачена послідовність дій посадових осіб при роботі з аналізу, виявлення та оцінки ризиків.

Відповідно до п. 1 розділу 2 Методичних рекомендацій, робота з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється посадовою особою митного органу, що здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів (далі - посадова особа).

Пунктом 2 розділу 2 Методичних рекомендацій встановлено, що робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом:

2.1. Вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості.

2.2. Вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування до митного кордону України.

2.3. Перевірки включення/невключення складових митної вартості, в тому числі на підставі наявної у митного органу інформації щодо наявності таких складових митної вартості (результати документальних перевірок, відповіді на запити для встановлення автентичності тощо).

2.4. Порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною у митного органу інформацією про рівень цін на такі товари або вартість прямих витрат на їх виробництво, у тому числі сировини, матеріалів та/або комплектувальних виробів, які входять до складу товарів.

2.5. Порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

2.6. Перевірки наявності взаємозв'язку продавця та покупця.

2.7. Перевірки інформації, наданої декларантом або уповноваженою особою, при продажу товарів між пов'язаними особами, щодо наближеності митної вартості товарів, визначеної основним методом до однієї з операцій, які наведені у частині вісімнадцятій статті 58 Кодексу.

2.8. Перевірки особливостей формування вартості окремих видів товарів відповідно до розділу 3 Методичних рекомендацій.

2.9. Перевірки наявності знижок/нарахувань з/до ціни оцінюваних товарів.

2.10. Перевірки наявності продажу оцінюваних товарів на експорт в Україну.

2.11. Перевірки наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість товарів.

2.12. Перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів.

2.13. Перевірки наявності прийнятих іншими митними органами рішень про коригування митної вартості товарів, що ввозились на виконання того ж зовнішньоекономічного договору (контракту) або документа, який його замінює, що і оцінювані товари.

Пунктом 1 частини 1 статті 336 Митного кодексу України передбачено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Перевіркою встановлено, що заявлені рівні митної вартості імпортованого товару складають:

- суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,5Н2О (83-85%) "ЕКО ELITE GIPS COMPOSITE SIVA" - 0,055 дол. США/кг;

- суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0ДН2О (88-90%) "ЕКО ELITE GIPS COMPOSITE SАTEN" - 0,08 дол. США/кг.

Розділом 5 Методичних рекомендацій визначено джерела інформації, які використовуються під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків.

Так, відповідно до абз. 1 розділу 5 Методичних рекомендацій, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків використовуються такі джерела інформації спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України.

Судом встановлено, що відповідачем під час проведення перевірки порівнюючи заявлену митну вартість товарів з наявною у митного органу інформацією про вартість подібних (аналогічних) товарів, в тому числі при здійсненні попередніх митних оформлень TOB "МБТКП «КРЕДО", виявлено, що 15.06.2015 року на митному посту "Херсон-порт" оформлено митну декларацію №508040001/2015/000770, за якою TOB "МБТКП "КРЕДО" імпортовано товар:

- суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,51120 (68,7%), "ELITE GIPS SIVA perlite coating plaster" (SIVA ELITE GIPS) за рівнем митної вартості 0,072 дол. США/кг;

- суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,5Н2О (74,5%), "ELITE GIPS SATEN polishing plaster" (SАTEN ELITE GIPS) за рівнем митної вартості 0,097 дол. США/кг. Відправником товару зазначеного товару була компанія AYRA DIS ТІCARET INSAAT VE SAN.LTD. STІ (Туреччина), а виробником - фірма "Aytas Alci Enerji Maden ve Ins.San.Tic. A.S." (Туреччина).

Перевіркою встановлено, що відмінністю двох партій товарів (за 15.06.15 та 14.08.15), що надійшли на митну територію України, від одного виробника та одного відправника, в адресу одного одержувача є назва товару та відсотковий склад "CAS04 х 0,51120", а саме:

- 15.06.15 - CAS04 х 0,5Н2О (68,7%) "ELITE GIPS SIVA perlite coating plaster" (SIVA ELITE GIPS);

14.08.15- CAS 04x0,5H2O (83-85%) "EKO ELITE GIPS COMPOSITE SI VA";

- 15.06.15 - CAS04х0,5Н2О (74,5%) штукатурки: "ELITE GIPS SATEN polishing plaste" (SАTEN ELITE GIPS);

14.08.15 CAS04 x 0,5H2О (88-90%) "EKO ELITE GIPS COMPOSITE SATEN".

Представниками відповідача під час вивчення характеристик, які впливають на вартість товару "суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,5Н2О (83-85%), "ЕКО ELITE GIPS COMPOSITE SIVA" та "суха будівельна суміш частково зневодненого гіпсу, хімічної формули CAS04 х 0,5Н2О (88-90%)","ЕКО ELITE GIPS COMPOSITE SATEN", який імпортувався 14.08.15 року, встановлено, що заявлених характеристик та тих, що містяться у товаросупровідних, комерційних та інших документах, недостатньо для встановлення відповідності заявленої вартості товару.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що ПІК "ЄАІС ДФС" не може містити усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, оскільки порівняння товарів даною програмою здійснювалася по товарам від одного виробника та одного відправника.

Судом встановлено, що для ідентифікації та встановлення відповідності задекларованих у митній декларації характеристик товару, визначальних для його подальшої класифікації Херсонською митницею ДФС направлено запит від 18.08.2015 року № 2966/21-70-63 до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС.

Відповідно до Висновку № 186 від 29.09.2015 року Одеського управління з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторіях з питань експертизи та досліджень ДФС встановлено, що супровідні документи позивача суперечливі та не містять точних даних складу для поточної партії вантажу, у зв'язку з чим не може бути використані при оцінці показників товару, у тому числі для порівняння із отриманими даними.

Так, відповідно до таблиці 1 Висновку модифікаційний склад проб товару за МД № 508040001/2015/001881 від 14.08.2015 року складає CAS04 х 0,5Н2О (66.9%) та (75.8%). При цьому, позивачем заявлений позивачем відсоток (83-85%) та (88-90%).

Крім цього, згідно таблиці 1 Висновку хімічний склад товару за МД № 508040001/2015/001881 від 14.08.2015 є аналогічним зі складом товару за МД №508040001/2015/000770 від 15.06.2015 року.

Судом встановлено, що позивачем про зміни складових вартості товару у зв'язку із зміною хімічного складових не надано.

Отже, суд приходить до висновку, що позивачем заявлені характеристики в митній декларації не відповідають результатам досліджень.

При цьому, суд не приймає до уваги посилання позивача на висновок експертного товарознавчого дослідження Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз № 443 від 07.10.2015 р., яким підтверджено контрактну вартість товару ЕКО ELITE GIPS composite SIVA, EKO ELITE GIPS composite SАTEN, оскільки до суду не надано доказів, що на експертизу направлено саме той товар, який зазначено в митній декларації.

Крім того, суд зазначає, що перевіркою було встановлено у рахунку-фактурі (інвойсі) від 07.08.2015 № V003193 та митній декларації країни відправлення від 10.08.2015 №15411500ЕХ000437 зазначена адреса TOB МБТКП "Кредо" - м. Херсон, вул. Привокзальна 1, а у зовнішньоекономічному договорі від 17.06.2015 №1/15, адреса - Херсонська обл. м. Цюрупинськ, вул. Гвардейська 205.

Також встановлено, що згідно інформації зазначеної у митній декларації 508040001/2015/001881 від 14.08.2015, договір купівлі-продажу заявлено декларантом як такий, в якому виробник товару не являється стороною зовнішньоекономічного договору.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України, у разі, якщо надані до митного оформлення документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.

Стаття 17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі з тарифів і торгівлі 1994 року передбачає, що ніщо не повинно тлумачитись так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки.

Судом встановлено, що згідно з вимогами п. 2.3 наказу Міністерства фінансів України від 24.05.12 № 599 "Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення" відповідачем представнику декларанта ФОП ОСОБА_4 направлено електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частини третьої статті 53 Кодексу для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.

Представником відповідача, ОСОБА_4 надано відмову відповідачу у подачі документів у зв'язку відсутністю інших документів станом на дату здійснення митного оформлення.

Суд приходить до висновку, що позивачем не надано всіх документів, що підтверджують митну вартість товарів.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Згідно з частиною 6 статті 54 МКУ, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено не повні відомості про митну вартість товарів, у разі неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині 2 -4 статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст. 57 Митного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Судом встановлено, що оскільки у відповідача виникли сумніви щодо прийнятності заявленої декларантом ціни товари, оскільки, документи подані декларантом при здійснені митного оформлення для підтвердження вартості товару містять розбіжності та не містять інформації стосовно зміни складових вартості товару у зв'язку із зміною хімічного складу та назви товару який декларується у порівнянні із попереднім митним оформлення подібного товару 15.06.15 р., уповноваженою особою декларанта не надано додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини та невідповідність заявленої декларантом митної вартості товарів з рівнем митної вартості подібних товарів, інформація про які наявна в Херсонській митниці ДФС.

Щодо твердження позивача щодо неприйняття до уваги відповідачем додатково наданого ліцензійного договору про використання промислового зразка та виробленої продукції ЕКО ELITE GIPS composite SIVA, ЕКО ELITE GIPS composite SATEN, яким визначено виключне право TOB МБТКП «Кредо» на використання та продаж оцінюваного товару, суд зазначає, що пунктом 1 вказаного договору передбачено, що TOB "МБТК "Кредо" отримало ексклюзивну на території України ліцензію на право використання та продаж промислових зразків та продукції виготовлених на їх основі.

Підпунктом 9.2 пункту 9 зазначеного договору передбачено, що питання про використання TOB МБТК "Кредо" знака для товарів та послуг, Сторони регулюють окремими доповненнями.

Частиною 10 статті 58 МКУ надано перелік додаткових витрат (складових митної вартості), які при визначенні митної вартості додаються до ціни, що була фактично сплаченою або підлягає сплаті за оцінювані товари, до таких витрат, серед іншого, відносяться роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів.

Підпунктом "а" пункту 2 ст. VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

При цьому, згідно з вимогами підпункту "б" пункту 2 ст. VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Виходячи з вищевикладеного, з урахуванням наявних розбіжностей в додатково наданих документах, неподання документів згідно з переліком та відсутністю документального підтвердження включення всіх складових митної вартості, суд приходить до висновку, що митний орган правомірно дійшов висновку про неможливість визнання заявленої декларантом митної вартості товару.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно застосовано метод визначення ціни товару за ціною договору щодо ідентичних товарів та проаналізувавши викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно винесено рішення про коригування митної вартості товарів.

Серед критеріїв оцінювання судом рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, є принцип законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд вважає, що в даному випадку відповідачем надано достатньо доказів правомірності своїх дій.

У зв'язку з цим, суд, аналізуючи викладене приходить до висновку, що позов товариства з обмеженою відповідальністю "МБТКП "Кредо" до Херсонської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № 508040001/2015/000003/1 від 14.08.2015 р. не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 12,17,18, 19,128, ч. 1 ст. 158, 159, 160-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 30 листопада 2015 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 5.2.2