Справа № 760/18293/15-а
Суддя: Шевченко Л. В.
Дата ухвалення: 2015-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

провадження № 2-а/760/656/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника командира роти ДПС ДАІ м. Запоріжжя Кравець Олександра Леонідовича про визнання недійсною постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,

в с т а н о в и в:

05.10.2015 ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до заступника командира роти ДПС ДАІ м. Запоріжжя Кравець О. Л. про визнання недійсною постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва ухвалою від 09.10.2015 відкрив провадження у справі та призначив справу до судового розгляду.

У судове засідання сторони не з'явилися, хоча про дату, час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС «адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби розглядаються та вирішуються протягом розумного строку, але не більше двадцяти днів з дня відкриття провадження у справі».

Суд встановив, що провадження по цій справі відкрито 09.10.2015, справа призначена до судового розгляду на 29.10.2015.

У судове засідання 29.10.2015 сторони не з'явилися, а тому суд відклав розгляд справи на 23.11.2015.

У судове засідання 23.11.2015 позивач повторно не з'явився, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подав.

Після відкриття провадження у справі позивач до суду жодного разу не з'явився, свого представника до суду не направив.

За змістом пункту 4 частини першої статті 155 КАС позовна заява залишається судом без розгляду за сукупності таких умов: а) належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; б) позивач повторно не з'явився в судове засідання; в) від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Позивач вдруге у судові засідання не з'явився, про час розгляду справи сповіщався завчасно та належним чином у порядку, визначеному статтями 33, 35 КАС.

Судові повістки, що направлялися позивачу за вказаною ним адресою поверталися до суду без вручення позивачу з відмітками поштового відділення про повернення у зв'язку з закінченням терміну зберігання.

Згідно з частиною одинадцятою статті 35 КАС у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Сповістити позивача електронною поштою або телефонограмою неможливо, оскільки позивач не вказав ні електронну адресу, ні номер телефону.

Таким чином, суд використав усі доступні йому можливості забезпечити явку позивача у судові засідання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, позивач в судові засідання не з'являється, провадженням у справі не цікавиться, судові повістки не отримує.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС «особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки».

За правилами пункту 4 частини першої статті 155 КАС суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, звернувшись до суду з позовом, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк розглянути справу, зловживає своїми процесуальними правами, а тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 33, 35, 49, 155, 165 КАС, суд,-

у х в а л и в:

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника командира роти ДПС ДАІ м. Запоріжжя Кравець Олександра Леонідовича про визнання недійсною постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі - залишити без розгляду.

Роз'яснити ОСОБА_1 право звернення до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко