Справа № 826/11933/14
Суддя: Голяшкін О.В.
Дата ухвалення: 2015-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2015 року м.Київ К/800/22214/15

К/800/22848/15

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

головуючий суддя Голяшкін О.В. (доповідач),

судді Заяць В.С.,

Гончар Л.Я.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Прокуратури міста Києва на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2015 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2015 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві, за участі Прокуратури міста Києва, про визнання дій неправомірними, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» звернулось з позовами до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в м.Києві, просило: визнати неправомірними дії відповідача щодо винесення припису від 07 серпня 2014 року; визнати неправомірними дії відповідача щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати постанову ІДАБК у м.Києві від 14 серпня 2014 року №256/14/7126-57/1408/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправність дій відповідача щодо винесення припису про заборону експлуатації нежитлових приміщень та безпідставність прийняття постанови про накладення штрафу.

Постановою окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2015 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» задоволено повністю; визнано протиправним та скасовано припис від 07 серпня 2014 року про заборону позивачу експлуатувати нежитлові приміщення №25 по вул.Горького,43-45 у Голосіївському районі м.Києва; визнано неправомірними дії відповідача щодо винесення постанови за правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно позивача; визнано протиправною та скасовано постанову Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві від 14 серпня 2014 року №256/14/7126-57/1408/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно позивача.

При винесенні рішення суд першої інстанції виходив із обґрунтованості позовних вимог та протиправності винесення відповідачем оскаржуваних припису та постанови без урахування судового рішення, яким скасовано наказ про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2015 року задоволено частково апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Прокуратури міста Києва; постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2015 року скасовано та прийнято нову, якою позовні вимоги задоволено частково; скасовано постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві від 14 серпня 2014 року №256/14/7126-57/1408/02/2 про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено повністю.

В частині задоволення позовних вимог рішення апеляційного суду мотивоване тим, що підстави для накладення на позивача штрафу відповідно до абз.4 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» відпали у зв'язку з набранням законної сили судового рішення, яким скасований наказ відповідача про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Відмовляючи в задоволенні позову в частині визнання протиправним припису, суд апеляційної інстанції зазначив про його прийняття відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, в частині вимог про скасування припису апеляційний суд виходив із того, що така вимога позивачем не заявлялася, а тому розгляду не підлягає.

Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2015 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2015 року в частині скасування постанови Інспекції від 14 серпня 2014 року №256/14/7126-57/1408/02/2, прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Прокуратура міста Києва, не погоджуючись з рішенням апеляційного суду, також звернулася з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2015 року в частині задоволення позовних вимог товариства, ухвалити нове рішення, яким в цій частині у позові відмовити; в решті рішення суду апеляційної інстанції залишити без змін.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» у поданих запереченнях просить залишити касаційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Прокуратури міста Києва без задоволення, рішення апеляційного суду - без змін.

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи касаційних скарг, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційні скарги не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, 07 серпня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в м.Києві на підставі звернення ОСОБА_1 та направлення від 01 серпня 2014 року б/н проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариством з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» на об'єкті будівництва - реконструкція нежитлових приміщень з №1 по №14 (група приміщень №25) (в літ.А) за адресою: вул.Горького,45 у Голосіївському районі м.Києва.

За результатами перевірки 07 серпня 2014 року складено акт, у якому зазначено, що під час перевірки встановлено, що ТОВ «Нью Кепітал Лайн» експлуатує нежитлові приміщення №25 на вул.Горького,45 у Голосіївському районі м.Києва (ІІІ категорія складності) без прийняття їх в експлуатацію, чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; також встановлено порушення вимог п.1.6 ДБН В.1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови», а саме будівельні роботи проведені без здійснення моніторингу прилеглої забудови, території та об'єкта; не проведення інженерно-геологічні вишукування, чим порушено п.6 ДБН В.3.2-2-2009 «Реконструкція, ремонт, реставрація об'єктів будівництва. Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт».

На підставі акту перевірки Інспекцією винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07 серпня 2014 року, яким заборонено експлуатацію нежитлових приміщень №25 на вул.Горького,43-45 у Голосіївському районі м.Києва до усунення встановлених у ході перевірки порушень та зобов'язано повідомити про виконання припису до 08 серпня 2014 року.

Також відповідачем складено протокол від 07 серпня 2014 року про правопорушення у сфері містобудування, передбачене абз.4 п.6 ч.2 ст.2 Закон України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності».

14 серпня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в м.Києві винесено постанову № 256/14/7126-57/1408/02/2 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «Нью Кепітал Лайн» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та на позивача накладено штраф у сумі 103230 грн.

Відповідно до ст.220 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі і не може досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні, та вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги, але при цьому може встановлювати порушення норм матеріального чи процесуального права, на які не було посилання в касаційній скарзі. Суд касаційної інстанції не може розглядати позовні вимоги осіб, які беруть участь у справі, що не були заявлені у суді першої інстанції.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553).

Згідно п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п.п.16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Як передбачено у п.п.17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.

Згідно п.21 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У п.10 Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі - Порядок № 244) встановлено, що уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Відповідно до п.13 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Як встановлено у п.16 Порядку №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За правилами п.25 Порядку №244, який кореспондується з п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Судом апеляційної інстанції обґрунтовано відхилені доводи позивача про допущені Інспекцією порушення при проведенні перевірки та розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Перевірку проведено на підставі звернення ОСОБА_1 уповноваженими особами Інспекції. За змістом акту перевірки, протоколу та оскаржуваного припису від підписання та отримання цих документів представник суб'єкта містобудування відмовився, зауваження щодо проведення перевірки від нього не надходили. Акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та оскаржуваний припис направлені позивачу поштою рекомендованою кореспонденцією 07 серпня 2014 року, що позивачем не спростовується та підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності проведено у межах встановленого 15-денного строку, постанова від 14 серпня 2014 року № 256/14/7126-57/1408/02/2 направлена позивачу поштою 15 серпня 2014 року. Таким чином, на момент проведення перевірки та під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекція ДАБК діяла в межах, в порядку та у спосіб, визначений чинним законодавством.

Відповідно до ч.8 ст.39 Закону № 3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.39 Закону № 3038-VI (у чинній на момент виникнення спірних відносин редакції) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (абз.4 п.6 ч.2 ст.2) встановлена відповідальність суб'єктів містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тих, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації, щодо об'єктів III категорії складності - у вигляді штрафу у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 03 квітня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві було зареєстровано подану позивачем декларацію №КВ93 про готовність об'єкта - нежитлових приміщень з №1 по №14 (групи приміщень №25) (в літ.А) за адресою вул.Горького,45 у Голосіївському районі м.Києва, до експлуатації.

Проте, за наслідками розгляду подання прокуратури м.Києва про усунення порушень вимог містобудівного законодавства від 07 квітня 2014 року № 07/1/5-118вих-14, відповідачем 09 квітня 2014 року видано наказ №17«д» «Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації», яким скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації «Реконструкція нежитлових приміщень з № 1 по № 14 (групи приміщень № 25) (в літ.А) за адресою: вул.Горького, буд.45 у Голосіївському районі м.Києва» № КВ 93 від 03 квітня 2014 року (далі - наказ № 17«д»).

Постановою окружного адміністративного суду міста Києві від 02 липня 2014 року у справі №826/8215/14, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21 жовтня 2014 року, визнано протиправним та скасовано наказ ІДАБК у м.Києві від 09 квітня 2014 року №17«д». Зазначені рішення набрали законної сили і є чинними.

Як встановлено ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Встановлений вищезазначеними судовими рішеннями факт протиправності наказу відповідача № 17«д» вважається доведеним, що свідчить про чинність реєстрації 03 квітня 2014 року декларації про готовність об'єкта до експлуатації та спростовує висновки Інспекції щодо порушення позивачем вимог ч.8 ст.39 Закону № 3038-VI.

Колегія суддів вважає помилковими посилання суду апеляційної інстанції на чинність наказу №17«д» на момент винесення припису від 07 серпня 2014 року та постанови від 14 серпня 2014 року про накладення штрафу, оскільки така обставина не може бути покладена в обґрунтування правомірності дій відповідача.

Разом з цим, з урахуванням встановлених ст.220 КАС України меж перегляду справи у касаційному порядку, а також того, що позивач рішення суду апеляційної інстанції не оскаржує, а у запереченнях просить залишити його без змін, суд касаційної інстанції не переглядає рішення апеляційного суду в частині вимог відносно дій Інспекції щодо винесення припису та постанови, при цьому погоджується з висновками суду про скасування рішення суду першої інстанції щодо визнання припису від 07 серпня 2014 року протиправним, оскільки такі вимоги позивачем не заявлялися та вирішенню не підлягають.

Що стосується позовних вимог про скасування постанови від 14 серпня 2014 року №256/14/7126-57/1408/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності то вони обґрунтовано задоволені судом у зв'язку з відсутністю підстав для притягнення позивача до відповідальності.

Доводи касаційних скарг встановлених обставин справи та висновків судів попередніх інстанцій не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судами норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.220-1 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись ст.ст.220, 220-1, 223, 224, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Касаційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Прокуратури міста Києва відхилити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2015 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, і може бути переглянута Верховним Судом України з підстав, у строки та в порядку, передбачених статтями 237 - 239-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді