Справа № 804/15673/15
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2015-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 листопада 2015 р. справа 804/15673/15

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Дніпропетровської обласної спортивної громадської організації «Клуб практичної стрільби» про стягнення податкового боргу, -

в с т а н о в и в:

Дніпропетровська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області звернулась до суду із адміністративним позовом до Дніпропетровської обласної спортивної громадської організації «Клуб практичної стрільби» про стягнення податкового боргу в сумі 27604,30грн.

Вивчивши матеріали позову, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 106 КАС України, тому підлягає залишенню без руху.

Поданий до Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов не відповідає вимогам ч.3 ст.106 КАС України, а саме Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

При цьому суд зазначає, що з листа Вищого адміністративного суду України від 16.11.2011 р. № 2091/11/13-11 вбачається, що належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення, складений працівником поштового зв'язку, разом з розрахунковим документом.

Проте, позивачем зазначені вимоги закону не виконані, до позовної заяви не надано доказів направлення позовної заяви з додатками відповідачу, а саме: опис вкладення, складений працівником поштового зв'язку відсутній.

Згідно з абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Зміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Відсутність опису вкладення у рекомендованому листі чи реєстру відправлення рекомендованої кореспонденції із зазначенням найменувань документів, які надсилаються сторонам у справі, позбавляє суд можливості оцінити подані документи, як належні докази надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

Разом із позовом позивач звернувся до суду з клопотання про звільнення його від сплати судового збору. В обґрунтування свого клопотання зазначив, що в 2015р. кошторисні призначення на сплату судового збору відсутні, тому майновий стан ОДПІ не дозволяє їй сплатити судовий збір за подання адміністративного позову.

Суд звернувши увагу на підстави заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, дослідивши матеріали позову, зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Посилання Дніпропетровської ОДПІ Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на відсутність фінансування для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставини не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору.

Як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20.01.2014р., від 15.04.2014р., 29.07.2014р.)

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для звільнення Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від сплати судового збору за звернення із даним позовом.

Суд звертає увагу, що з 01 вересня 2015 року набрав законної чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" №484/VIII від 22.05.2015 року, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", в тому числі щодо ставок судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України «Про судовий збір», в редакції, чинній на момент звернення до суду.

З урахуванням внесених змін до Закону України «Про судовий збір» за подання суб'єктом владних повноважень адміністративного позову майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто не менше 1218грн.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем було заявлено суду позовну вимогу майнового характеру в сумі 27604,30грн., проте не сплачено судовий збір, що суперечить вимогам чинного законодавства України.

Таким чином, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який позивач не сплатив становить - 1218грн.

Відповідно до ч.4 ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Проте, у супереч цьому, у поданому адміністративному позові відсутня дата його підписання.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.106 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.108 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.106, ч.1 ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про звільнення від сплати судового збору, - відмовити.

Адміністративний позов Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Дніпропетровської обласної спортивної громадської організації «Клуб практичної стрільби» про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Позивачу встановити строк до 10 грудня 2015р. для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду виправленого позову: надати докази надіслання відповідачу копії виправленої позовної заяви та доданих до неї документів (оригіналу (або засвідченої копії) квитанції про сплату послуг поштового зв'язку, та опису вкладення до цінного листа, складеного працівником відділу поштового зв'язку); надати оригінал квитанції про сплату судового збору, сплаченого в установленому порядку та розмірі за звернення до адміністративного суду з вимогами майнового характеру; зазначити дату підписання позовної заяви; .

Роз'яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В.Турлакова