Справа № 810/5435/15
Суддя: Виноградова О.І.
Дата ухвалення: 2015-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2015 року № 810/5435/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Виноградова О.І., розглянувши позовну заяву Прокурора Вишгородського району Київської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

19 листопада 2015 р. до Київського окружного адміністративного суду звернувся Прокурор Вишгородського району Київської області (далі - Прокурор Вишгородського району) в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області з позовом до ОСОБА_1 про зобов"язання вчинити певні дії.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у даній справі суддею встановлено таке.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Як вже зазначалося, даний адміністративний позов подано Прокурором Вишгородського району в інтересах держави в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Так, згідно з вимогами п. 2 ст. 121 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 60 КАС України зметою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави. Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Як убачається зі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 р. № 1697-VII, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

У рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 р. № З-рп/99 зазначено, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних бо інших держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державною здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Проте, Прокурором Вишгородського району у позовній заяві не зазначено в чому саме полягає порушення інтересів держави у даному конкретному випадку та не обгрунтовує необхідності представляти в суді інтереси Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, який є самостійним процесуальним суб"єктом.

Крім того, згідно з вимогами ч.ч. 4, 5 ст. 107 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Відповідно до вимог ч. 3, 7 ст. 56 КАС України представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону. Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 58 КАС України повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду чи факт родинних, опікунських тощо відносин з особою, інтереси якої вони представляють. Засвідчені підписом судді копії цих документів приєднуються до справи.

Як убачається з позовної заяви та доданих до неї документів, позовна заява подана та підписана Прокурором району ОСОБА_2.

Разом з тим, у матеріалах, доданих до позовної заяви, відсутні докази на підтвердження повноважень ОСОБА_2 діяти від імені Прокуратури Вишгородського району Київської області (наказ про призначення, довіреність тощо).

До того ж відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, розмір судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати, що встановлена законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подана до суду (станом на 1 січня 2015 р. розмір мінімальної заробітної плати становить 1218 грн 00 коп. згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік").

Як убачається з позовної заяви, вона містить вимогу немайнового характеру (зобов"язання вчинити певні дії).

Проте, Прокурором Вишгородського району не було долучено до позовної заяви документів на підтвердження сплати судового збору.

У п. 1 прохальної частини позовної заяви Прокурор Вишгородського району просить суд відстрочити Прокуратурі Вишгородського району сплати судового збору до прийняття рішення у справі, посилаючись на те, що кошторисом на 2015 р. кошти на сплату судового збору не передбачені.

Проте, дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

З 1 вересня 2015 р. набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22 травня 2015 р. № 484-VIII, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір". Вказаними змінами запроваджено порядок, відповідно до якого усі суб'єкти владних повноважень при зверненні до адміністративного суду зобов'язані сплачувати судовий збір.

Перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору та випадки звільнення від сплати цього платежу, передбачені у ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Однак, позивач до кола осіб, на яких поширюються пільги щодо сплати судового збору, не відноситься.

У зв'язку з цим суд зазначає, що Верховна Рада України є єдиним органом законодавчої влади в Україні, до повноважень якого належить прийняття законів, затвердження Державного бюджету України та внесення змін до нього, контроль за виконанням Державного бюджету України.

Суд також не наділений повноваженнями змінювати запроваджений Верховною Радою України правопорядок та діяти всупереч встановленому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду України від 27 жовтня 2015 р. у справі № 2а-3361/10.

Крім того, документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

У разі коли сплата судового збору здійснюється шляхом перерахування коштів з рахунка вкладника, відкритого в установі банку, додається довідка, засвідчена підписом контролера та скріплена печаткою установи банку.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчиняється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: "Зараховано в дохід бюджету ___ грн. (дата)". Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

При заповненні платіжного документа у графі "код" платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, у графі "призначення платежу" вказується: "Судовий збір за позовом (назва установи, організації позивача), (назва суду, де розглядається справа), код ЄДРПОУ (суду, де розглядається справа)".

До того ж, як убачається з ч.ч. 1 - 2 ст. 9 названого Закону, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 106 КАС України.

Згідно з вимогами ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

За наведених обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву Прокурора Вишгородського району з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк до 17 грудня 2015 р. шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору та доказів зарахування його до спеціального фонду Державного бюджету України, документів на підтвердження повноважень ОСОБА_2 діяти від імені Прокуратури Вишгородського району та обгрунтування підстав представництва Прокурором Вишгородського району Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області в адміністративному суді.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Залишити без руху позовну заяву Прокурора Вишгородського району Київської області в інтересах держави в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 17 грудня 2015 року.

3. Копію ухвали надіслати Прокурору Вишгородського району Київської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Виноградова О.І.