Справа № 521/10984/15-а
Суддя: Мазун І. А.
Дата ухвалення: 2015-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2а/521/231/15
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" листопада 2015 р.Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Мазун І.А.,

за участю секретаря - Бурдейного В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа - заступник директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа - заступник директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 16 червня 2015 року заступник директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 неправомірно визнав винним ОСОБА_1, інн НОМЕР_1, м. Одеса, вул. Вітчизняна, 4а, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 12 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та наклав на Позивача ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч пятсот) гривень, всупереч ст. 38 КУпАП. При винесенні постанови від 16 червня 2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП , як стверджує Позивач, він присутній не був, права, передбачені ст.268 КУпАП, йому не роз'яснювалися, пояснення не відбиралися, копія постанови не вручалася. В постанові також зазначені матеріали справи, а саме: акт перевірки від 29 травня 2015 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29 травня 2015 року, протокол про адміністративне правопорушення від 29 травня 2015 року. Позивач вказує на те, що усі перелічені документи особисто не отримував, про що свідчить не його підпис на рекомендованому повідомленні про поштове відправлення, а фактично ознайомився з ними лише 16 червня 2015 року.

Посилаючись на викладене просив скасувати постанову № 368 від 16 червня 2015 року, винесену заступником директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч пятсот) гривень за порушення ч.12 ст. 96 КУпАП.

В судове засідання представник позивача не з»явилася, сповіщена належним чином. Надала заяву, в якій підтримала позовні вимоги та пророчила слухати справу у її відсутності.

Представник відповідача та третя особа в судове засідання не з»явилися, сповіщені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що поданий адміністративний позов підлягає задоволенню з врахуванням наступного.

Приписами ч.2 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (від 20.05.1999 № 687-XIV, зі змінами), визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до положень ст. 7, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про основи містобудування», державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування (ст. 7). Державне регулювання у сфері містобудування полягає в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, регіональних та місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві (ч. 1 ст. 8).

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль, це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 п. 6 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року N 439/2011, Держархбудінспекція України забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства (п.1). Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи (п.6). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами. Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначено в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553 (далі Порядок N 553).

При винесенні постанови від 16 червня 2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП Позивач присутній не був, права, передбачені ст.268 КУпАП, йому не роз'яснювалися, пояснення не відбиралися, копія постанови не вручалася. Копію постанови Позивач отримав 28 червня 2015 року. Справа була розглянута без з'ясування усіх обставин, в результаті чого особу незаконно і необґрунтовано було притягнуто до відповідальності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення посадовою особою Інспекції не дотримано встановленого порядку провадження, постанова по адміністративній справі стосовно Позивача винесена незаконно і необґрунтовано, тому є підстави для її скасування.

Згідно змісту ст.251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як визначено ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, згідно ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

У відповідності до статті 254 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В порушення ст. 256 КпАП України в протоколі відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її заяви, клопотання, зауваження. Разом з тим, зазначено, що Позивачу роз'яснені його права та обов'язки, передбачені ст. 268 КпАП України, повідомлено про розгляд справи о 11:00 годині 16 червня 2015 року в приміщенні департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83, а також, що він відмовився від підпису та отримання протоколу.

Не має підтверджуючих доказів факту присутності Позивача як під час перевірки так і під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також відмови його від отримання їх копій та від підпису. Свідки правопорушення відсутні.

Таким чином, постанова про накладення штрафу має виноситись після дослідження відповідних доказів, які підтверджують вчинення порушення. Однак, всупереч встановленому порядку, рішення про накладення штрафу було прийняте без дослідження доказів, були з'ясовані не всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема не перевірялось взагалі, чи надавав Позивач будь-яких заперечень та прохань по вирішенню цієї справи на розгляд відповідача.

Крім того, розгляд справи відбувся за відсутності Позивача, без підготовки та надання часу для звернення за правовою допомогою, подання документів, які характеризують особу, інших доказів по справі, що не лише порушує його права, а й призводить до того, що при винесенні постанови не враховано усіх обставин.

Крім того, в постанові взагалі відсутні відомості про особу правопорушника, а саме: не зазначено дата народження, місце народження та інші відомості про особу, що притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно Позивача, складений 29 травня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного управління в м. Одеса Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеськцй області ОСОБА_3, не відповідає вимогам ст.256 КУпАП. Головне порушення, допущене при складанні протоколу в тому, що він складений у відсутності Позивача, відповідно йому не були роз'яснені його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу.

Твердження Відповідача про те, що перевірка та оформлення акту перевірки від 29 травня 2015 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29 травня 2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 29 травня 2015 року, проводилась у присутності Позивача, який від підпису та отримання відмовився, не відповідає дійсності, адже Позивачем було отримано вищевказані документи лише 16 червня 2015 року. Свідки, які б підтвердили відмову Позивача підписати та одержати документи відсутні. Вищевказані документи повинні були складатися безпосередньо під час виїзду до обєкту позапланової перевірки. Тому сумнівним є сам факт складання відповідних протоколів про адміністративне правопорушення на місці скоєння вказаних правопорушень, оскільки вони виготовлені за допомогою комп'ютерної техніки, що з урахуванням обставин їх складання є малоймовірним.

Постанова №368 по справі про адміністративне правопорушення складена 16 червня 2015 року без урахування того, що приписом від 29 травня 2015року Позивачу надавався строк для усунення виявленого порушення до 29 червня 2015 року.

Враховуючи викладене, є підстави вважати, що всупереч ст. 280 КУпАП, під час винесення постанови від 16 червня 2015 року про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.12 ст. 96 КУпАП, заступником директора інспекції державного архітектурно-будівельного контролю були зясовані не всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема при визначенні міри адміністративного стягнення не враховано те, що Позивач не був присутній під час перевірки, складання документів та винесення рішення до притягнення до відповідальності, не враховано майновий стан Позивача, співрозмірність покарання вчиненому правопорушенню, яке могло бути вчинено лише внаслідок необізнаності, малозначності скоєного.

Статтею 280 КУпАП встановлено, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені вище обставини, унеможливлюють визнання протоколу належним доказом у справі, їх не було враховано при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, як це передбачено ст. 278 КУпАП, згідно якої на стадії підготовки до розгляду вирішуються зокрема такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Дії Відповідача розцінюються, як невиконання при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язань пункту 1статті 6 Європейської Конвенції з прав людини у поєднанні з підпунктами "b" і "с" пункту 3 статті 6 Конвенції щодо справедливого розгляду справи з правом особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту, та щодо можливості здійснення свого захисту за умови присутності при розгляді справи при завчасному та належному повідомлені.

Положеннями ч. 1 ч. 2 ст. 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків. Тобто дане положення не відноситься до правопорушення, за яке Позивач притягається до адміністративної відповідальності.

Дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації - реконструкція ? частини житлового будинку літ. «А» та споруди літ. «Б» під житловий будинок без зміни геометричних розмірів фундаментів за адресою: м. Одеса, вул. Вітчизняна, 4а, ДК018-2000-1110.3, ІІ категорія складності, поданої позивачем зафіксована посадовою особою Інспекції ДАБК в Одеській області, проставленням номеру - №ОД17 та дати - 24.02.2014 р., на заповненому позивачем бланку декларації. З моменту реєстрації декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення.

Отже, порушення приписів ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і п. 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінченим будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, щодо повноти та достовірність даних, зазначених у поданій декларації про готовність об'єкта до експлуатації характеризується вчиненням одноразової дії у певний час, а саме під час перевірки повноти даних у декларації, що подана для реєстрації, коли таке порушення може бути виявлене Інспекцією (протягом десяти робочих днів з дати подання (надходження) до неї декларації (п.20 Порядку).

Позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП за наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації № ОД17 від 24 лютого 2014 року, тобто дане правопорушення, керуючись ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і п. 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінченим будівництвом об'єктів, не можна вважати триваючим, воно припиняється із реєстрацією Інспекцією ДАБК поданої декларації, воно було закінчено в момент подання вищевказаної декларації, а отже, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня його вчинення.

Тому застосування норми ч.12 ст. 96 КУпАП, а саме притягнення до адміністративної відповідальності за наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкту до експлуатації є звичайним разовим правопорушенням. Адміністративне правопорушення, передбачене ч. 12 ст.96 КУпАП, не можна віднести до триваючого. Тобто відповідно до ч.1 ст.38 КУпАП строк, протягом якого на Позивача могло бути накладено адміністративне стягнення, закінчився ще 24 квітня 2014 року після спливу двох місяців з дня подання 24 лютого 2014 року Декларації до Інспекції. А отже, адміністративне стягнення накладено на Позивача вже після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.38 КУпАП. Декларація про готовність об'єкта до експлуатації по справі зареєстрована 24.02.2014 року, а оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення №368 прийнята 16 червня 2015 року, тобто за межами строку встановленого для застосування до позивача адміністративного стягнення.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 71 КАС України, суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

На підставі вищевикладеного, керуючись Європейською Конвенцією з прав людини, ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 8 Закону України «Про основи містобудування», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року N 439/2011, ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінченим будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, ст.ст. 22, 23, 33, 38, 251, 254, 256, 268, 278, 280КУпАП, ст.ст. 71 КАС України,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа - заступник директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову № 368 від 16 червня 2015 року, винесену заступником директора департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч пятсот) гривень за порушення ч.12 ст. 96 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського адміністративного апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня її проголошення.

ГОЛОВУЮЧИЙ І.А.МАЗУН