Справа № 826/25436/15
Суддя: Кротюк О.В.
Дата ухвалення: 2015-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 листопада 2015 року м. Київ № 826/25436/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кротюк О.В., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Державної податкової інспекції у Дарницькому районі ГУ ДФС у м.Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Престиж"
про стягнення коштів за податковим боргом у розмірі 422 834,76 грн.,
В С Т А Н О В И В:

Подання підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 106 КАС України встановлено вимоги до позовної заяви. Зокрема, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позивачем не виконано вимоги ст.106 КАС України, оскільки до матеріалів подання не долучено документу про сплату судового збору.

01.09.2015 набули чинності зміни внесені до Закону України «Про судовий збір» 8 липня 2011 року N 3674-VI (далі - Закон N 3674-VI).

Так, у відповідності до п.п.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону N 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову, який подано суб'єктом владних повноважень сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 7 ст. 6 Закону N 3674-VI розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Окрім того, статтею 9 вказаного закону визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається зі змісту подання, Державна податкова інспекція у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві просить суд стягнути з відповідача податковий борг у розмірі 422 834,76 грн.

В той же час, згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб - підприємців Державна податкова інспекція у Дніпровському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві є органом державної влади.

З вказаного слідує, що подання подано суб'єктом владних повноважень, а відтак з урахування того, що останнім заявлено майнову вимогу та ціна позову становить - 422 834,76 грн., позивачу слід сплати судовий збір у розмірі 6 342, 52 грн.

В той же час, суд не приймає до уваги покликання позивача на ту обставину що законом не передбачено обов'язку сплачувати судовий збір за подання в розмінні статті 183-3 КАС України з огляду на наступне.

Приписи статті 183-3 КАС України визначають особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів.

Згідно Науково-практичного коментаря Ліга Закон провадження у справах, порушених за поданням податкових та митних органів, поданим на підставі статті 183-3 КАС України, є окремим видом судового провадження, відмінним від загального (позовного). На думку суду, це провадження є спеціальним видом скороченого провадження, в якому суд не вирішує публічно-правовий спір, а здійснює контроль за рішеннями чи діями органу державної податкової служби, які впливають або можуть вплинути на права та інтереси осіб (насамперед, платників податків) у публічних правовідносинах. Сторонами такого провадження, як випливає з ст. 183-3 КАС України, є заявник (орган державної податкової служби, орган митної служби що вніс подання), та відповідач - платник податків, стосовно якого таке подання внесено. З огляду на це загальні норми КАС України, що регулюють процедуру позовного провадження, до провадження на підставі подання можуть застосовуватися лише в частині, що не суперечить спеціальним нормам ст. 183-3 цього Кодексу. Тому сторони у процесі розгляду подання податкового чи митного органу користуються всіма правами, які мають позивач та відповідач згідно з нормами КАС України, за винятком тих, що не можуть бути реалізовані за змістом ст. 183-3 зазначеного Кодексу (п. 1 інформаційного листа ВАС України від 02.02.2011 р. N 149/11/13-11).

Аналіз вказаного в сукупності дає суду стверджувати, що обов'язок щодо сплати судового збору суб'єктом владних повноважень при поданні як позову та і подання наявний, а відтак приписи статті 106 КАС України та Закону України «Про судовий збір» розповсюджують свою дію на позовні заяви, що подані у формі подання.

Окрім того, судом відхиляються доводи позивача щодо відсутності передбаченого кошторисом останнього кошти на проведення претензійно - правової роботи.

В сукупності суд вважає, що клопотання позивача щодо звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення.

Слід зауважити, що питання наявності чи відсутності коштів, що унеможливлює сплату позивачем судового збору не є поважною обставиною для державного органу щодо звільнення від сплати судового збору, проте такі підстави створюють нерівне відношення закону в частині сплати судового збору щодо інших позивачів, які не є суб'єктами владних повноважень, що не відповідає зокрема положенням ст.13 Конституції України згідно якої «Усі суб'єкти права власності рівні перед законом».

При цьому, слід зауважити, що пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-VIII передбачено Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

В той же час, Законом України «Про судовий збір» органи Державної фіскальної служби України (у тому числі територіальні підрозділи).

Зазначений недолік може бути виправлений шляхом внесення доповнень до позовної заяви:

- із наданням оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі встановленому ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за розгляд Окружним адміністративним судом міста Києва майнової вимоги.

Керуючись ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Державній податковій інспекції у Дарницькому районі Головного управління Міндоходів у місті Києві у задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2. Залишити подання Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві без руху.

3. Встановити позивачу строк до 19.11.2015 о 09:00 год. для усунення недоліків подання.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.3 ст. 108 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України та набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 254 КАС України.

Суддя О.В. Кротюк