Справа № 804/6581/15
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2015-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 листопада 2015 р. Справа № 804/6581/15

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Суддів: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Державної судової адміністрації України, Міністерства фінансів України, Державного казначейства України в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області про стягнення заборгованості по заробітній платі,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної судової адміністрації України, Міністерства фінансів України, Державного казначейства України в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області про стягнення заборгованості по заробітній платі.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2015 прийнята до провадження колегії суддів у складі: ОСОБА_1 - головуючого судді, суддів: Борисенка П.О., Кучми К.С. адміністративна справа №804/6581/15 та призначено її до розгляду на 20 жовтня 2015 року о 15:00.

У судове засідання 20.10.2015 позивач не зявився. Про дату, час та місце розгляду справи позивач належним чином повідомлений судом, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 16.10.2015 представнику позивача у справі, яке міститься в матеріалах справи. Будь - яких клопотань від позивача до суду не надійшло, про поважність причин неявки у судове засідання позивач не повідомив.

У звязку з неявкою позивача, розгляд адміністративної справи відкладений на 03.11.2015 о 15:00.

У судове засідання 03.11.2015 позивач теж не зявився. Про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 23.10.2015 представнику позивача у справі, яке міститься в матеріалах справи. Будь - яких клопотань від позивача до суду не надійшло, про поважність причин неявки у судове засідання позивач не повідомив.

Представник відповідача - 1 та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача надіслав до суду клопотання від 27.10.2015 (вх. № 69796/15) про розгляд справи без участі повноважного представника відповідача - 1 та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Відповідач - 2 та відповідач - 3 у судове засідання своїх повноважних представників не направили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.

Вдповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України імперативно визначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 3 КАС України визначено розумний строк як - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Згідно положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження.

Відповідно до частини третьої статті 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний припис міститься також у пункті 4 частини першої статті 155 КАС України, яким передбачено, що позов підлягає залишенню без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач, належним чином повідомлений судом про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не прибув, заяви, клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності до суду не надходили, докази, на підтвердження поважності причин неприбуття у судові засідання, позивачем не надані.

Враховуючи повторне неприбуття позивача у судове засідання без поважних причин та без належного повідомлення про причини неприбуття, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 122, 128, 155, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_4 до Державної судової адміністрації України, Міністерства фінансів України, Державного казначейства України в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області про стягнення заборгованості по заробітній платі залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що згідно частини 3 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровский окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу судочинства України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3