Справа № 804/14668/15
Суддя: Власенко Денис Олександрович
Дата ухвалення: 2015-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Власенка Д.О.
присекретарі судового засідання ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2,
представника відповідача ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпропетровська адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання недійсним та скасування рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського" до Дніпропетровської митниці ДФС, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № 110010000/2015/600309/1 від 31.03.2015 року.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що позивач звернувся до відповідача з приводу митного оформлення товару з митною вартістю, визначеною за основним методом. Позивач вважає, що ним виконані всі необхідні та достатні дії під час митного оформлення товару, надано митному органу всі встановлені Митним Кодексом України документи для обґрунтування заявленої позивачем митної вартості товару. Рішення відповідача про коригування митної вартості товару та картку відмови у прийнятті митної декларації, у митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення вважає безпідставними, протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
У судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, на їх задоволенні наполягав, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві. Звертав увагу суду, що дії по коригуванню митної вартості то вару вважає такими, що що здійснювались упереджено, не обєктивно, без аналізу наданого пакету документів при розмитненні і порушують права та законні інтереси позивача.
Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, надала письмові заперечення проти позову. В обґрунтування заперечень зазначено, що в результаті митного контролю встановлено, що декларантом не підтверджено заявленої митної вартості товару згідно сформованого переліку документів. Отже, відповідач зазначає, що у зв'язку з наявними розбіжностями, відсутністю обґрунтувань цих розбіжностей, відмовою декларанта надати додаткові документи, митну вартість товару скориговано із застосуванням другорядного резервного методу визначення митної вартості.
Дослідивши матеріали справи, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Зазначений товар надійшов на адресу Позивача на підставі зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2014 № 14-0314-12, укладеного між Dalmond Trade House Limited (Кіпр) та ПАТ «ДМК ім. Дзержинського».
При митному оформленні Товару Позивач визначив митну вартість за основним методом - ціною контракту (п. 1 ч. 1 ст. 57 МКУ) і в МД № 110010000/2015/020436 від 31.03.2015 позначив, що згідно інвойсу № НОМЕР_1 від 27.02.2015 вартість однієї одиниці DALSLAG PL663 складає 286, 00 дол.США. (курс валюти 21, 55293600).
Вартість поставленого товару в кількості 44 897 кг склала загальну суму 12 840, 54 дол. США або 276 751, 34 гривень.
Посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до п.4.1. ст.54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
1. Відповідно п.12.2 зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2014 № DTH-013-14/14-0315-12 передбачено, що покупець перераховує 95% вартості кожної замовленої партії товару шляхом здійснення авансового платежу згідно відповідного рахунку протягом 20 банківських днів з моменту отримання оригіналу такого рахунку від продавця. 5 % покупець перераховує протягом 15 банківських днів з дати постачання такої партії товару.
Враховуючи положення контракту та п.6 додатку від 29.12.2014 №6 датою поставки вважається дата закінчення терміну, необхідного для поставки товару від ст.Річна Південноуральської залізниці, РФ до ст.Правда Придніпровської залізниці (за відомостями залізничної акладної - 08.03.2015. Враховуючи зазначене, відповідно до положень частини другої статті 53 Кодексу для підтвердження заявленої митної вартості декларант має надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Зазначені документи декларантом ПАТ «ДМКД» щодо оцінюваної партії товару не надано.
3. До митного оформлення надано експортну декларацію країни відправлення, відомості про яку також вказані у CMR від скан-копії залізничної накладної від 02.03.2015 № АЦ014408. Митні органи мають можливість використовувати інформацію ЄАІС ДМСУ, за допомогою якої була переглянута експортна МД від 27.02.2015 № 10504060/270215/0000110. За результатами співставлення МД від 27.02.2015 № 10504060/270215/0000110 наявної в ЄАІС ДМСУ та скан-копії зазначеної МД країни експорту, що надана декларантом, встановлено наявність розбіжностей. Так, електронна копія МД країни експорту від 27.02.2015 № 10504060/270215/0000110 наявна в ЄАІС ДМСУ не містить у гр. 20 умов поставки.
4. Поставка магнезії випаленої (не спеченої) у вигляді порошку DALSLAG PL663 виробництва ООО Группа"Магнезит" за контрактом від 14.02.2014 № DTH- 013-14/14-0315-12 з "Dalmond Trade House Limited" (Кіпр) за митною декларацією від 31.03.2015 № 110010000/2015/020436 заявлено декларантом як поставку за договором купівлі - продажу не з виробником товару (код 4100 графи 44 декларації).
До того ж, у графі 34 МД № 110010000/2015/020450 «Код країни походження» декларантом зазначено літерний код RU, який згідно Класифікації держав світу відповідає назві держави „Росія. Аналогічні відомості зазначені у графі 15 МД «Код країни відправлення».
У графі 11 „Торговельна країна/Країна виробництва вищезазначеної МД Позивачем зазначений літерний код - CY, який згідно Класифікації держав світу відповідає назві держави „Кіпр.
Крім того, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № 110010000/2015/600309/1 від 31.03.2015 року.
Скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішення про коригування митної вартості товарів стали предметом судового позову.
Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Згідно статті VII ГАТТ, оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
Порядок визначення митної вартості товарів, методи визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України, передбачене Митним кодексом України та іншими нормативними актами.
Митними процедурами вважаються операції, пов'язані із здійсненням митного оформлення цих товарів і транспортних засобів, а також із справлянням, передбачених законом податків і зборів.
Згідно до статті 42 Митного кодексу України, митні органи самостійно визначають форму та обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи при здійсненні митного оформлення товарів.
Статтею 45 Митного кодексу України встановлено, що особи, які переміщують товари і транспортні засоби через митний кордон України чи провадять діяльність, контроль за якою цим Кодексом покладено на митні органи, зобов'язані подавати митним органам документи та відомості, необхідні для здійснення митного контролю.
Приписами статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.
Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснене, і таке інше.
Аналіз положень Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI дає підстави для висновку, що питання контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, як і визначення методу її обчислення у встановленому законом порядку в разі виникнення обґрунтованого сумніву, відносяться до виключної компетенції митних органів.
Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості, вказував Верховний Суд України, митниця зобов'язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Оцінивши розбіжності, зазначені відповідачем у рішенні про коригування митної вартості, та їх можливий вплив на визначення митної вартості за методом, обраним позивачем, Дніпропетровський окружний адміністративний суд приходить до висновку, що зазначені обставини не свідчили про наявність у митного органа обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, з огляду на наступне.
Враховуючи зазначені обставини справи та норми права, суд прийшов до висновку, що позивачем надано вичерпний перелік документально підтверджених відомостей, що піддаються обчисленню та відображають всі обовязкові складові митної вартості, згідно п.2 ст.53 Митного кодексу України.
Разом з тим, підстави, зазначені в рішенні про коригування митної вартості, не свідчили про заявлення позивачем неповних та /або недостовірних відомостей про митну вартість товару, у тому числі невірне визначення митної вартості товарів.
З викладеного вище вбачається, що обставини, які вказано відповідачем в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, жодним чином не впливають на визначення митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, а тому, прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів, є протиправним та підлягає скасуванню.
Аналіз положень частини третьої статті 53 та статей 54, 58 Митного кодексу України свідчить про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов'язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також, відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.
Таким чином, відповідачем в рішенні про коригування митної вартості товарів не наведено жодного підтвердження тому, що позивач при декларуванні митної вартості товару зазначив не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснив розрахунок, вніс до декларації недостовірні або неточні відомості, та що надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
Необґрунтованим також є визначення відповідачем митної вартості товару на підставі методу №6 (резервний метод) з урахуванням наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості за МД ІМ 40№ 112030000/2015/793 від 21.01.2015р., МД ІМ 40№ 112030000/2015/024 від 27.01.2015р., оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний, інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.
Та обставина, що в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є інформація про те, що товар, який задекларовано однією особою, іншими особами розмитнювався за іншою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядним методом, адже, торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому, безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об'єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Крім того, суд враховує той факт, що в рішенні про коригування митної вартості відповідачем не зазначені джерела отримання інформації, тому застосування резервного методу визначення митної вартості з підстав відсутності інформації є необґрунтованим.
Як передбачено статтею 57 МК України кожен наступний другорядний метод визначення митної вартості застосовується тільки у разі якщо митна вартість не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. І тільки у разі неможливості застосування жодного із другорядних методів застосовується резервний метод у відповідності до ст.64 МК України.
Відповідач в рішенні про коригування митної вартості «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалась митним органом для визначення митної вартості» не зазначив причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Загальні посилання на норми Митного кодексу України щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості не повинні розцінюватися як достатні доводи обґрунтованості прийнятого відповідачем, як субєктом владних повноважень, рішення.
За таких обставин митницею не дотримано вимоги щодо послідовності застосування методів зазначення митної вартості.
Отже, у відповідача не було законних та обгрунтованих підстав відмовляти позивачу в застосуванні першого (основного) методу визначення митної вартості товару, який ввозиться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, та застосовувати другорядний метод визначення митної вартості № 6 (резервний метод).
За таких обставин, суд дійшов висновку, що митний орган неправомірно відмовив позивачу у визначені задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, а відтак, прийняте за наслідками такої відмови рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві, є будь-які фактичні дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Вирішуючи питання щодо судового збору, суд, враховуючи ч.1 ст. 94 КАС України, вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці ДФС на користь Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського" судовий збір в сумі 2480 грн.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративногосудочинстваУкраїни, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання недійсним та скасування рішення задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № 110010000/2015/600309/1 від 31.03.2015 року.
Апеляційна скарга на постанову суду подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії повного тексту постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 16 листопада 2015 року

Суддя ОСОБА_4