Справа № 802/3918/15-а
Суддя: Вергелес Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2015-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

802/3918/15-а

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

16 листопада 2015 р. Справа № 802/3918/15-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Вергелес Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: управління Пенсійного фонду України в Ямпільському районі Вінницької області

до: приватного підприємства "Дністер"

про: стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява управління Пенсійного фонду України в Ямпільському районі Вінницької області до приватного підприємства "Дністер" про стягнення заборгованості.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 104 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Частиною 3 статті 106 України передбачено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Однак, в порушення вимог зазначеної норми позивачем судовий збір не сплачено.

В матеріалах позовної заяви міститься клопотання, в якому позивач просить звільнити його від сплати судового збору, у зв’язку з відсутністю коштів для сплати судових витрат.

Згідно частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Тобто єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб’єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Крім того, підпунктом "b" пункту 35 Меморандуму про економічну та фінансову політику (між Україною і Міжнародним валютним фондом) визначено, що для підвищення ефективності цивільного процесу буде ухвалено Закон про вибіркове підвищення судового збору, що матиме на меті забезпечити подвоєння доходів від судового збору в реальному вимірі впродовж 12 місяців.

На виконання вказаного зобов'язання за Меморандумом про економічну та фінансову політику було розроблено проект Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору".

Метою законопроекту є запровадження єдиного підходу до визначення ставок судового збору, встановлення обґрунтованих, та відповідно справедливих ставок судового збору, враховуючи соціально-економічну ситуацію в державі, зменшення числа осіб, звільнених від сплати судового збору, а також подвоєння надходжень до Державного бюджету України від його сплати, що значно підвищить рівень гарантованої Конституцією України доступності правосуддя шляхом кращого забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, матеріально-технічного забезпечення судів, та відповідно їх фінансової незалежності.

Власне, даним законопроектом виключено органи державної влади з числа суб'єктів, що звільняються від сплати судового збору, що має на меті дисциплінування їх у відносинах із судами та унеможливлення зловживань ними своїми процесуальними правами, зокрема, у випадках безпідставного звернення до судів та безвідповідального оскарження судових рішень з огляду на саму лише безкоштовність звернення до суду.

22.05.2015 року Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", який набрав чинності з 01.09.2015 року.

Пунктом 2 Прикінцевих положень даного закону постановлено Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, з метою дисциплінування суб'єктів владних повноважень у відносинах із судами та унеможливлення зловживання ними своїми процесуальними правами, а також враховуючи наявність зобов'язань державних органів, зокрема, сплати судового збору, підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відсутні.

Варто зазначити також те, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до положень ст. 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Як визначено абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №3674-VI, судовий збір справляється зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, з позовної заяви видно, що позивач просить стягнути з ПП "Дністер" заборгованість в сумі 5273 грн. 34 коп. Тобто позов містить вимогу майнового характеру.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік", розмір мінімальної заробітної плати становить з 01.01.2015 року 1218 грн. 00 коп.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 1218 грн. 00 коп. за позовну вимогу майнового характеру.

В даному випадку подана позовна заява майнового характеру не оплачена судовим збором, а отже не відповідає вимогам, передбаченим статтею 106 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву приватного підприємства "Дністер" необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 104, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву управління Пенсійного фонду України в Ямпільському районі Вінницької області до Приватне підприємство "Дністер" про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати позивачу п'ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків шляхом надання суду доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Вергелес Андрій Валерійович