Справа № 821/3096/15-а
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2015-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/3096/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Пекного А.С.,

суддів Василяки Д.К., Кузьменко Н.А.,

при секретарі: Кальченко-Булановій М.С.,

за участю представників: позивача - Лисенка В.О., Молчанової І.А., відповідача - Саплєвої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватної науково-проектної фірми "Херсонпроект" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області та Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

Приватна науково-проектна фірма "Херсонпроект" (далі - позивач, ПНПФ "Херсонпроект") звернулась до суду із позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - УДАБІ у Херсонській області), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову УДАБІ у Херсонській області від 20.08.2015р. №7/21-04-15/03 про накладення на ПНПФ "Херсонпроект" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яке передбачено ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Позовні вимоги мотивовані протиправністю оскарженої постанови, оскільки, на думку позивача, вона прийнята за наслідками проведеної з порушенням установленого чинним законодавством порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду позапланової перевірки. Також позивач вважає, що відсутній сам факт вчинення ним правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В ході судового розгляду до участі у справі в якості другого відповідача судом залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - відповідач, ДАБІ України, Інспекція).

В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та наполягали на їх задоволенні.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на те, що оскаржена постанова прийнята на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені Конституцією та законами України. Вказувала, що за наслідками проведеної на підставі вимоги правоохоронного органу позапланової перевірки встановлено обставини вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", яке полягало у передачі замовнику Товариству з обмеженою відповідальністю "Саксонія" (далі - ТОВ "Саксонія") проектної документації, розробленої з порушенням вимог державних будівельних норм і правил. З урахуванням викладеного представник відповідача вважає, що позивача було правомірно притягнуто до відповідальності.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, ДАБІ України на підставі постанови слідчого Суворовського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 15.06.2015р. призначено позапланову перевірку ТОВ "Саксонія" з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час реконструкції нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні, про що видано відповідні наказ від 14.07.2015р. №707 та направлення на здійснення позапланової перевірки від 17.07.2015р. №390.

За наслідками проведеної головним державним інспектором Грейцем А.О. позапланової перевірки складено акт від 03.08.2015р. та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №30 від 11.08.2015р.

Як видно зі змісту вказаних акту та протоколу, перевіркою встановлено порушення ПНПФ "Херсонпроект" вимог ДСТУ Б.В.1.2-16:2013 та ст.32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", додатку Б (обов'язковий) ДБН А.2.2-6-2008, ДБН В.2.6-14-95, ст.26 Закону України "Про архітектурну діяльність", чим вчинено правопорушення, передбачене ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", яке полягало у передачі замовнику ТОВ "Саксонія" проектної документації, розробленої з порушенням вимог зазначених державних будівельних норм і правил.

На підставі акту перевірки від 03.08.2015р. та протоколу №30 від 11.08.2015р. заступником начальника УДАБІ у Херсонській області винесено постанову від 20.08.2015р. №7/21-04-15-03, якою притягнуто позивача до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 109 620,00 грн. за правопорушення, передбачене ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Оцінюючи правомірність притягнення позивача до відповідальності, суд виходить з наступного.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності урегульовані, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994р. №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) та затвердженим у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013р. №735 Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Порядок №735). Вказані нормативні акти застосовуються судом при розгляді даної справи у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Так, згідно із ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснюється він органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї правової норми Кабінетом Міністрів України затверджено постановою від 23.05.2011р. №553 Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Вказаним Порядком визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Зокрема, Порядком №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені вказаними вище нормативно-правовими актами, а також затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014р. №294 Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - Положення №294).

Статтею 4 Закону №3038-VI передбачено, що суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Стаття 2 вказаного Закону серед суб'єктів містобудування визначає проектні організації.

Враховуючи наведене, позивач як проектна організація є суб'єктом містобудування, а тому його діяльність у цій сфері є предметом нагляду та контролю Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно перевірка такої його діяльності повинна відбуватись згідно з установленими вищенаведеними нормативно-правовими актами процедурами.

Таким чином, позивач щонайменше повинен був бути повідомленим відповідачем про дату, час, місце та предмет перевірки і йому мало бути забезпечено реалізацію гарантованих Порядком №553 прав бути присутнім при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Як видно з матеріалів справи, підставою для призначення позапланової перевірки слугувала постанова слідчого Суворовського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 15.06.2015р. про призначення перевірки на предмет дотримання ТОВ "Саксонія" містобудівного законодавства під час реконструкції нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок з спортивно-оздоровчим центром та кафе за адресою м.Херсон, вул. Комсомольська, 22.

На виконання цієї постанови слідчого наказом ДАБІ України від 14.07.2015р. №707 призначено позапланову перевірку ТОВ "Саксонія" з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час реконструкції нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні.

Тобто, суб'єктом містобудування та об'єктом будівництва, щодо яких повинна була здійснюватись позапланова перевірка, визначені відповідно ТОВ "Саксонія" та "Реконструкція нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні".

На підставі зазначеного наказу УДАБІ у Херсонській області видано направлення на здійснення позапланової перевірки від 17.07.2015р. №390, відповідно до якого об'єктом перевірки є вже "Житловий будинок по вул. Комсомольська, 22 м. Херсон". Слід звернути увагу на те, що такого об'єкту будівництва, як "Житловий будинок по вул. Комсомольська, 22 м. Херсон" не існує, оскільки він тільки буде створений в результаті здійснення будівельних робіт, передбачених проектом "Реставрація нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні", який на даний час ще не реалізований.

За змістом акту перевірки від 03.08.2015р. таку перевірку проведено щодо об'єкту містобудування "Реставрація нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні", але порушення встановлені фактично щодо іншого об'єкту - "Капітальний ремонт з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні".

Слід зазначити, що об'єкт будівництва "Реставрація нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок із спортивно-оздоровчим центром і кафе по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні" наразі фізично відсутній, так як щодо нього лише розроблена науково-проектна документація, яка перебуває на стадії обов'язкової державної експертизи і будівельні роботи щодо реалізації такої документації не ведуться, що не спростовано сторонами.

Будівельні ж роботи велись на об'єкті "Капітальний ремонт з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні" відповідно до зареєстрованої 20.06.2014р. Декларації про початок будівельних робіт ХС №96 та відповідного проекту шифр 16-2014.

Реєстрацію вказаної Декларації скасовано наказом УДАБІ у Херсонській області від 23.04.2015р. №8-ск за наслідками проведеної 10.04.2015р. позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства авторським та технічним наглядом під час виконання будівельних робіт по капітальному ремонту з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні. З часу скасування Декларації будівельні роботи на об'єкті не ведуться, що сторонами не спростовується.

При цьому про проведення 03.08.2015р. позапланової перевірки позивач як суб'єкт містобудування та особа, щодо якої відповідачем зроблені висновки про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не повідомлявся та не був присутній при проведенні самої перевірки.

Вказані обставини підтверджені наявними матеріалами справи та показами свідка - головного державного інспектора УДАБІ у Херсонській області Грейца А.О., який пояснив, що на підставі наказу ДАБІ України від 14.07.2015р. №707 та направлення від 17.07.2015р. №390 він 03.08.2015р. провів перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті за адресою м. Херсон, вул. Комсомольська, 22, в ході якої виявив порушення позивачем вимог державних будівельних норм і стандартів при розробці та передачі замовнику проектної документації щодо капітального ремонту з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку шифр 16-2014. Ці порушення він відобразив в акті перевірки та у протоколі №30 від 11.08.2015р., який було складено в присутності уповноваженої особи ПНПФ "Херсонпроект" Молчанової І.А.

Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідачем не було дотримано в повному обсязі установленого чинним законодавством порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак вирішальними у даному спорі є наступні обставини.

Порядок притягнення суб'єктів містобудування до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначений Законом №208/94-ВР та затвердженим у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013р. №735 Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, відповідно до ст.4 Закону №208/94-ВР порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Такий порядок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244 та викладений в новій редакції постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2013р. №735.

Пунктами 9, 10 Порядку №735 визначено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

В даному випадку протокол №30 від 11.08.2015р. складено з порушенням установленого п.10 Порядку №735 триденного строку на складання протоколу, а саме на сьомий робочий день.

Вказаний протокол складено у присутності уповноваженої особи ПНПФ "Херсонпроект" Молчанової І.А., яка окремо виклала свої зауваження до протоколу.

Ці зауваження мали бути додані до протоколу як невід'ємна його частина відповідно до імперативних приписів п.13 Порядку №735, проте в додатках до нього вони не значаться, не надав їх відповідач і на вимогу суду, не спростувавши факту їх подачі.

Згідно із п.п.14 - 21 Порядку №735, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує:

чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Саме ці обов'язки, на думку суду, не виконав відповідач при притягненні ПНПФ "Херсонпроект" до відповідальності, не встановивши, чи дійсно позивач допустив порушення, чи винний він у його вчиненні та чи взагалі підлягає він притягненню до відповідальності.

Як видно зі змісту акту перевірки від 03.08.2015р., протоколу №30 від 11.08.2015р. та постанови від 20.08.2015р. №7/21-04-15-03, об'єктивною стороною правопорушення, яке передбачено ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та ставиться у провину позивачу, є передача ним замовнику ТОВ "Саксонія" проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, який є пам'яткою культурної спадщини місцевого значення, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За висновком відповідача, позивач порушив вимоги: ДСТУ Б.В.1.2-16:2013 та ст.32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (занижено категорію складності об'єкта будівництва з ІV до ІІІ та застосовано зміни до ДСТУ, які на час складання проекту ще не набули чинності); додатку Б (обов'язковий) ДБН А.2.2-6-2008 (не передбачено застосування термінів "капітальний ремонт, аварійно-відновлювальні роботи" для об'єктів культурної спадщини) та ДБН В.2.6-14-95 (до складу робіт по капітальному ремонту та улаштуванню покрівлі не входять роботи по відновленню перекриттів, виконанню залізобетонних перекриттів над підвалом, мурування частини стін та посилення фундаментів); ст.26 Закону України "Про архітектурну діяльність" (не додержано вимог вихідних даних на розробку науково-проектної документації щодо "Реставрації нежитлової будівлі під багатоквартирний житловий будинок зі спортивно-оздоровчим центром і кафе").

Саме ці порушення слугували фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності.

Як видно з матеріалів справи, об'єктом будівництва, щодо якого проводилась позапланова перевірка, є пам'ятка культурної спадщини місцевого значення - будівля гімназії за адресою м. Херсон, вул. Комсомольська, 22, охоронний номер 230043 (65-Хр) згідно рішення виконавчого комітету Херсонської обласної ради від 21.09.1990р. №154.

Власником цієї будівлі є ТОВ "Саксонія".

Правовідносини з охорони культурної спадщини, яка становить систему правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об'єктів культурної спадщини, являються специфічними та регулюються спеціальним законодавством, яким є, зокрема, Закон України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000р. №1805-III (далі - Закон №1805-III).

Відповідно до ст.23 Закону №1805-III, усі власники пам'яток, щойно виявлених об'єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об'єкти зобов'язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

При передачі пам'ятки, щойно виявленого об'єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам'ятка, щойно виявлений об'єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам'ятки, щойно виявленого об'єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Статтею 24 вказаного Закону визначено, що власник або уповноважений ним орган, користувач зобов'язані утримувати пам'ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Використання пам'ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам'ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

Режими використання пам'яток місцевого значення встановлює орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Забороняється змінювати призначення пам'ятки, її частин та елементів, робити написи, позначки на ній, на її території та в її охоронній зоні без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

За статтею 25 Закону №1805-III юридичні та фізичні особи, у користуванні яких перебувають пам'ятки, відповідають за їхню збереженість і зобов'язані дотримувати вимог органів охорони культурної спадщини. Юридичні та фізичні особи зобов'язані забезпечити збереженість пам'яток на землях, якими вони користуються, та укладати з органами охорони культурної спадщини охоронні договори.

Згідно із ч.3 ст.23 Закону №1805-III, порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї правової норми постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001р. №1768 затверджено Порядок укладення охоронних договорів на пам'ятки культурної спадщини.

Відповідно до п.п. 1, 5, 7, 8, 10 вказаного Порядку охоронний договір встановлює режим використання пам'ятки культурної спадщини (далі - пам'ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

В охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам'ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам'яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Власник пам'ятки або уповноважений ним орган (особа) повинен забезпечити дотримання вимог протипожежної, санітарної, екологічної безпеки, виконання режиму використання пам'яток та пов'язаних з ними будівель, територій, культурних цінностей.

Зміни до укладених охоронних договорів, погоджені з відповідним органом охорони культурної спадщини, вносяться шляхом укладення додаткових угод і набирають чинності з моменту їх підписання.

До власника пам'ятки або уповноваженого ним органу (особи), який порушує умови охоронного договору, відповідний орган охорони культурної спадщини, який є стороною охоронного договору, застосовує санкції, передбачені законодавством.

За змістом ст.26 Закону №1805-III, консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам'яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам'яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

Роботи із збереження об'єктів культурної спадщини проводяться згідно з реставраційними нормами та правилами, погодженими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Окремо частиною 3 статті 26 Закону №1805-III передбачено, що будівельні норми та правила застосовуються у разі проведення робіт із збереження об'єкта культурної спадщини лише у випадках, що не суперечать інтересам збереження цього об'єкта.

У статті 27 Закону №1805-III викладені імперативні приписи стосовно забезпечення заходів щодо охорони пам'яток.

Так, у разі, коли пам'ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов'язані привести цю пам'ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

З аналізу вказаних правових норм видно, що:

- обов'язком власника пам'ятки культурної спадщини є вжиття заходів для її збереження, в тому числі утримувати пам'ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору;

- режим використання пам'ятки встановлюється в охоронному договорі, в якому зазначаються види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам'яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини;

- у разі, коли пам'ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник зобов'язаний привести цю пам'ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування); такі роботи проводяться на підставі відповідної проектної (науково-проектної) документації;

- у разі проведення робіт із збереження об'єкта культурної спадщини будівельні норми та правила застосовуються лише у випадках, що не суперечать інтересам збереження цього об'єкта.

З цього слідує, що якщо збереження об'єкта культурної спадщини вимагає проведення робіт, які не відповідають або суперечать державним будівельним нормам та правилам і прямо передбачені в охоронному договорі, то вчинене з цією метою порушення вказаних норм та правил не може вважатись протиправним.

Судом на підставі дослідження наявних доказів, а саме: охоронного договору №230043 від 28.08.2014р., облікової картки та паспорту об'єкта культурної спадщини, акту №230043 технічного стану пам'ятки місцевого значення, встановлено, що на час передачі ТОВ "Саксонія" у власність будівлі по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні технічний стан пам'ятки незадовільний, об'єкт частково зруйнований, а саме фундаменти та стіни частково зруйновані, потребують ремонту, дах зруйновано повністю (а.с. 149 - 155).

Охоронним договором у відповідності із вимогами Закону №1805-III установлено обов'язок власника виконати такі роботи, як капітальний ремонт, аварійно-відновлювальні роботи як І етап, а також реставраційні роботи як ІІ етап робіт із збереження пам'ятки культурної спадщини (а.с. 150).

Зазначений охоронний договір є чинним і ніким не скасований, а відтак виконання його умов є обов'язковим для власника об'єкта культурної спадщини, а також для позивача як проектної організації, яка на замовлення власника розробляє проектну документація щодо цього об'єкту.

На виконання свого обов'язку щодо збереження об'єкту культурної спадщини, власником об'єкту - ТОВ "Саксонія" як замовником було укладено із ПНПФ "Херсонпроект" договір №07 від 09.04.2014р. на виконання проектних робіт, предметом якого є розробка проектної документації для "Капітального ремонту з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні".

Листом від 30.05.2014р. №6-20-0кс/1 орган охорони культурної спадщини - Управління містобудування та архітектури Херсонської обласної державної адміністрації погодило виконання капітального ремонту з аварійно-відновлювальних робіт несучих та огороджувальних конструкцій нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні.

Проектна документація з "Капітального ремонту з аварійно-відновлювальних робіт по покрівлі нежитлового будинку по вул. Комсомольській, 22 у м. Херсоні", шифр 16-2014 була розроблена у відповідності до умов охоронного договору №230043 від 28.08.2014р., що не спростовано сторонами. Вказана проектна документація була передана позивачем замовнику згідно з актом виконаних робіт (а.с. 125).

Враховуючи наведене, суд вважає, що для висновку про вчинення позивачем правопорушення та наявність підстав для притягнення його до відповідальності за ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" вирішальне значення має установлення обставин того, чи не суперечить застосування державних будівельних норм, стандартів та правил, яких не дотримався позивач, інтересам збереження об'єкта культурної спадщини.

В разі, якщо застосування таких норм і правил суперечить інтересам збереження об'єкта культурної спадщини, то їх недотримання суб'єктом містобудування не повинно бути правопорушенням у розумінні Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а відтак виключає його відповідальність.

У зв'язку з цим слід звернути увагу на те, що вирішення питань щодо збереження об'єкта культурної спадщини віднесено спеціальним законодавством до повноважень спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, а не до повноважень органів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, які визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014р. №294 Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України та затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №533 Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність у відповідача компетенції надавати оцінку обставинам застосування при роботах із збереження об'єкта культурної спадщини державних будівельних норм та правил у їх взаємозв'язку із інтересами збереження цього об'єкта.

У той же час, відповідач як при проведенні позапланової перевірки, так і при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не був позбавлений відповідно до п.6 ч.4 ст.41 Закону №3038-VI та пп.7 п.11 Порядку №553 можливості залучити представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій для вирішення питання про правомірність недотримання позивачем положень державних будівельних норм, стандартів і правил при роботах із збереження об'єкта культурної спадщини, тобто тих питань, які виходять за межі його власної компетенції.

Тобто, не заперечуючи наявності у відповідача можливості та повноважень установлювати за наслідками здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду фактів порушення суб'єктами містобудування вимог законів, будівельних норм, стандартів та правил при виконанні робіт на об'єктах культурної спадщини, суд між тим вважає, що при вирішенні питання про притягнення цих суб'єктів до відповідальності за вказані порушення відповідач повинен з'ясовувати та враховувати, наскільки таке порушення відповідає інтересам збереження об'єкта культурної спадщини.

Оскільки застосування державних будівельних норм та правил при проведенні робіт із збереження об'єкта культурної спадщини залежить від того, наскільки це застосування відповідає інтересам збереження цього об'єкту, а питання такої відповідності не належить до компетенції відповідача, то притягнення ним позивача до відповідальності виключно на власних висновках, які ґрунтуються лише на констатації самого факту порушення проектною організацією окремих положень державних будівельних норм та правил - не може бути визнано в повній мірі таким, що відповідає принципам законності і обґрунтованості.

Сам по собі факт порушення у даному випадку вимог державних будівельних норм, стандартів і правил ще не свідчить беззаперечно, що таке порушення є правопорушенням у сфері містобудівної діяльності, яке має тягнути наслідком притягнення до відповідальності, зокрема, на підставі ч.1 ст.2 Закону №208/94-ВР.

За таких обставин суд приходить до висновку про протиправність притягнення позивача до відповідальності оскаржуваною постановою.

Наведене стало можливим і внаслідок нехтування відповідачем правами ПНПФ "Херсонпроект" як суб'єкта містобудування під час проведення позапланової перевірки та вимогами нормативно-правових актів, які регулюють процедуру здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення, оскільки відповідачем не доведено правомірності свого рішення про притягнення позивача до відповідальності.

Керуючись ст.ст. 158-163, 167 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 20 серпня 2015 року №7/21-04-15-03 про накладення на Приватну науково-проектну фірму "Херсонпроект" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 16 листопада 2015 р.

Головуючий Пекний А.С.

Судді: Василяка Д.К.

Кузьменко Н.А.

кат. 6.1