Справа № 826/9247/13-а
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2014-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 квітня 2014 року м.Київ №826/9247/13-а

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Костенко Д.А., розглянувши у письмовому провадженні за заявою Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві (правонаступника - Державної податкової інс-пекції у Солом'янському районі м. Києва Державної податкової служби) (далі - ДПІ) питання про зміну способу й порядку виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.07.2013 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НЛ Континент Київ" до ДПІ про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень від 18.03.2013 № та №,

в с т а н о в и в:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.03.2013, залише-ною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.10.2013, задо-волено адміністративний позов, визнано протиправними і скасовано податкові повідом-лення-рішення ДПІ від 18.03.2013 № та №, а також присуджено на користь ТОВ "НЛ Континент Київ" судовий збір у сумі 1031,26 грн. з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань ДПІ.

До суду надійшла заява ДПІ про зміну способу і порядку виконання постанови Окруж-ного адміністративного суду міста Києва від 18.07.2013 в частині стягнення судового збору у сумі 1031,26 грн. з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань ДПІ шляхом стягнення судових витрат у розмірі 1031,26 грн., присуджених на користь ТОВ "НЛ Континент Київ", за рахунок Державного бюджету України.

В обґрунтування заяви ДПІ зазначено, що судовий збір у даній справі позивачем спла-чено на конкретно визначений рахунок підрозділу Державного казначейства України, а не зараховано на відокремлений рахунок ДПІ, та, окрім цього, законодавством не передбачено механізму повернення коштів, сплачених суб'єктами господарювання у вигляді судового збору за рахунок бюджетних асигнувань податкових органів шляхом їх безспірного списання з рахунків.

На судовому засіданні представники позивача проти задоволення заяви ДПІ не запере-чували.

ДПІ явку свого представника до судового засідання не забезпечила, причин чого суд повідомлено не було, що згідно з ч. 2 ст. 263 КАС не перешкоджає судовому розгляду заяви. Згідно з ч. 6 ст. 128 КАС суд продовжив розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 КАС за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого про-вадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 94 КАС, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтвер-джені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

В свою чергу пп. 3 п. 9 розділу VI Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України встановлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету у разі безспірного списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання розпорядника бюджетних коштів, з вини якого виникли такі зобов'язання. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється виключно за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право прийма-ти такі рішення, врегульовано Порядком виконання рішень про стягнення коштів держав-ного та місцевих бюджетів або боржників, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (далі - Порядок №845).

Так, згідно з п. 19 Порядку №845 безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

При цьому для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відо-бражає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одно-часно боржник зобов'язаний привести у відповідність із такими бюджетними зобов'язаннями інші взяті ним бюджетні зобов'язання (п. 27 Порядку).

В свою чергу боржниками в розумінні даного Порядку є визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства (абз. 3 п. 2), до яких в тому числі належить і ДПІ.

Відповідні роз'яснення з приводу порядку стягнення судових витрат з Державного бюджету України надано Вищим адміністративним судом України в листі від 21.11.2011 №2135/11/13-11, в якому зазначено, що з урахуванням принципу пріоритетності законів над підзаконними актами судам у резолютивній частині судового рішення, ухваленого на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, судам слід зазначати обов'язок органу Державної казначейської служби України стягнути судові витрати із Державного бюджету України шляхом їх безспірного списання із рахунка суб'єкта владних повноважень - відповідача.

Таким чином, розглянувши за матеріалами справи подану заяву, суд дійшов висновку про її необґрунтованість та відсутність визначених у ч. 1 ст. 263 КАС підстав для зміни способу і порядку виконання рішення суду у даній справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 160, 165, 263 КАС, суд

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві про зміну способу і порядку виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.07.2013р.

Згідно із ст. 263 КАС ухвалу може бути оскаржено у загальному порядку. Ухвала оскаржується до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку і строки, встановлені ст.ст. 185-187 КАС. Апеля-ційна скарга подається протягом 5 днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС, або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Д.А.Костенко