Справа № 826/24149/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2015-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва – Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративного позову першого заступника прокурора Шевченківського району міста Києва в інтересах держави в особі Державної служби геології та надр України, за участю третьої особи – товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» про визнання недійсними дозволи на користування надрами, зобов’язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся перший заступник прокурора Шевченківського району міста Києва в інтересах держави в особі Державної служби геології та надр України, за участю третьої особи – товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» про визнання недійсними дозволи на користування надрами, зобов’язання вчинити дії.

Статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Частина 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб’єктом владних повноважень складає 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Водночас, з урахуванням вимог ст. 6 Закону України «Про судовий збір» з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Таким чином, у разі подання до адміністративного суду позову, який містить кілька вимог немайнового характеру, належить сплатити судовий збір за кожну з вимог.

В порушення вказаної норми, прокуратурою не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору з кожної вимоги окремо в порядку та розмірі, передбачених Законом України «Про судовий збір».

Водночас, в позовній заяві просить звільнити від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» видатки на сплату прокурорами судового збору не передбачено і відповідне фінансування органами прокуратури з такою метою не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Також, згідно з ч. 1 ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 69 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В свою чергу, прокурором не надано жодних належних та допустимих доказів, які підтверджували б неможливість сплати судового збору під час подання адміністративного позову.

Варто зазначити, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

При цьому, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 № 484-VIII, який набрав чинності 01 вересня 2015 року, органи прокуратури були позбавлені пільг по сплаті судового збору при зверненні до суду з позовними заявами.

Пунктом 2 Прикінцевих положень вказаного Закону передбачено Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення першого заступника прокурора Шевченківського району міста Києва від сплати судового збору.

З огляду на викладене, прокурором не дотримані вимоги ч. 3 ст. 106 КАС України, оскільки не надано доказів, що підтверджують сплату ним судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України.

Згідно з ч. 2 ст. 108 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання першого заступника прокурора Шевченківського району міста Києва про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву першого заступника прокурора Шевченківського району міста Києва в інтересах держави в особі Державної служби геології та надр України, за участю третьої особи – товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» про визнання недійсними дозволи на користування надрами, зобов’язання вчинити дії – залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня набрання законної сили даною ухвалою суду.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя В.П. Шулежко