Справа № 804/15020/15
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2015-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 листопада 2015 р. справа № 804/15020/15

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Єфанова Ольга Володимирівна , перевіривши матеріали адміністративного позову Приватного підприємства Видавництво "Навчальна книга" до Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції про визнання недійсними платіжних вимог, -

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство видавництво «Навчальна книга» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, в якому позивач просить визнати недійсними платіжні вимоги.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2015р. позовна заява була залишена без руху у звязку із невідповідністю вимогам ст. 106 КАС України, та надано час для усунення недоліків.

Позивачем надано клопотання про виправлення описки в ухвалі, відстрочення сплати збору та долучення документів.

Так, вимоги ухвали суду від 15.10.2015 року в частині надання суду оригіналів для огляду та належним чином оформлених копій оскаржуваних платіжних вимог №794/16 від 11.09.2014 року, №795/16 від 11.09.2014 року, №796/16 від 11.09.2014 року, №1101 від 24.11.2014 року, №1101/1 від 24.11.2014 року, позивачем виконано частково з огляду на наступне.

Суд приймає зауваження позивача щодо того, що неможливо надати оригінали оскаржуваних документів, оскільки вони оформлені відповідачем та надані на виконання банку.

При цьому, суд не приймає до уваги посилання позивача на неможливість надання копії оскаржуваних документів, які не належним чином оформлені, оскільки судом визначено необхідність надання вказаних документів у звязку з їх оскарженням саме позивачем, та вже судом визначається належність та допустимість вказаних документів, а тому в цій частині вимоги ухвали суду від 15.10.2015 року позивачем не виконано.

Крім того, позивачем не надано доказів відмови відповідача надати оригінали оскаржуваних документів.

Щодо відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст..2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Так, вищевказаними нормами вказано, що відстрочити сплату судового збору можливо, враховуючи майновий стан сторони, яка звертається з позовною заявою.

Позивач обґрунтовує неможливість сплати судового збору тим, що на час звернення до суду у позивача арештовані кошти, при цьому позивачем не надано відповідних доказів.

Крім того, за визначенням, наведеним у статті 2 Закону України «Про судовий збір», платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз цієї норми разом з приписами частини третьої статті 106 КАС України дозволяє дійти висновку, що позивач від свого імені повинен сплатити судовий збір за подання позову.

Частина перша статті 56 КАС України визначає можливість використання в адміністративному судочинстві процесуального представництва, згідно з яким сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Також, цією статтею зазначено, що законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Першою стадією, на якій може бути реалізовано представництво, є стадія звернення до суду.

Як передбачено в частині пятій статті 106 цього Кодексу, якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються імя представника, його поштова адреса, а також номер засобу звязку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

У такому разі сплата судового збору може бути здійснена від імені представника.

Якщо особа бере участь у справі особисто і через представника, то до позовної заяви, поданої позивачем, може бути долучено документ про сплату судового збору позивачем або його представником.

Такі висновки зроблено на підставі аналізу ухвал Вищого адміністративного суду України, зокрема ухвали суду від 15 січня 2014 року (36849575).

Ці правила поширюються і на інші види документів, що є обєктами справляння судового збору.

У разі сплати судового збору іншими особами (не зазначеними вище) в платіжному документі повинно бути вказано інформацію про особу, за яку такий платіж здійснено.

Згідно зі статтею 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення звязку.

Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-ІІІ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Розяснення з приводу сплати судового збору надано судам листом Державної судової адміністрації України від 10 листопада 2011 року № 12-6621/11.

Згідно з цим розясненням документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж, або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

У разі коли сплата судового збору здійснюється шляхом перерахування коштів з рахунка вкладника, відкритого в установі банку, додається довідка, засвідчена підписом контролера та скріплена печаткою установи банку.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчиняється відповідна дія, додається оригінал квитанції банківської установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету ___ грн (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

Отже, законодавством визначено альтернативні способи сплати судового збору, а саме: позивачем або представником позивача; судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

Таким чином, вимоги ухвали суду від 15.10.2015 року в цій частині позивачем не виконано, а доводи позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо вимог позивача виправити описку в ухвалі суду від 15.10.2015 року в частині надання оригіналів оскаржуваних платіжних вимог, то суд зазначає, що такі вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки суд визначив надати вказані оригінали платіжних вимог для огляду.

При цьому, як зазначено судом вище, позивачем обґрунтовано зазначено у звязку чим немає можливості надати вказані оригінали документів.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

З огляду на вищевикладене, адміністративний позов підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.cт. 108, 160, 165 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Адміністративний позов Приватного підприємства Видавництво "Навчальна книга" до Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції про визнання недійсними платіжних доручень повернути позивачеві.

Розяснити позивачу, що відповідно до ч.6 ст.108 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, в порядку встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом апеляційної скарги відповідно до ст.ст. 186 та 254 КАС України.

Суддя ОСОБА_1