Справа № 816/4332/15
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2015-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2015 рокум. ПолтаваСправа №816/4332/15

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Петрової Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Петрукович Ю.О.,

представника позивача - Губарькової Н.Л.,

представника відповідача - Хорішка А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Залізничні шляхи" до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області про зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

02 жовтня 2015 року Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Залізничні шляхи" (надалі - позивач, ПрАТ "СК "Залізничні шляхи") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області (надалі - відповідач, ДПІ у м. Полтаві) про зобов'язання вчинити дії з коригування даних в інтегрованій картці платника податку на прибуток ПрАТ "СК "Залізничні шляхи", а саме - виключити з інтегрованої картки платника податку на прибуток ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" суму недоїмки у розмірі 1386932,00 грн, що не є податковим боргом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 26 лютого 2015 року ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" отримано податкову вимогу ДПІ у м. Полтаві від 24 лютого 2015 року №915-25 на суму 1381404,57 грн. Вказану податкову вимогу визнано протиправною та скасовано постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2015 року у справі №816/1101/15-а, що залишена без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 02 червня 2015 року. Оскільки зазначені судові рішення набрали законної сили, позивач 27 серпня 2015 року звернувся до ДПІ у м. Полтаві із заявою про внесення змін до інтегрованої картки ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" шляхом виключення з неї відомостей про наявний податковий борг зі сплати податку на прибуток страхових організацій у розмірі 1386932,00 грн. Однак, листом від 18 вересня 2015 року контролюючий орган відмовив платнику податків у внесенні відповідних коригувань до інтегрованої картки, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Відповідач позов не визнав, у письмових запереченнях посилався на те, що скасування податкової вимоги не має наслідком скасування податкового боргу платника податків та не звільняє останнього від його сплати. Зазначав, що за позивачем обліковується податковий борг зі сплати податку на прибуток страхових компаній у розмірі 1413912,57 грн. Оскільки вказана сума до Державного бюджету України не надходила, відомості про неї відображено в інтегрованій картці ПрАТ "СК "Залізничні шляхи". Звертав увагу суду на те, що позивач обізнаний з невиконанням ПАТ "Банк "Фінанси та кредит" платіжних доручень про перерахування коштів, однак продовжує здійснювати сплату податків через установи даного банку. На переконання відповідача, фактичною сплатою податку є зарахування коштів на єдиний казначейський рахунок та саме після такого зарахування можливе виключення відомостей про податковий борг з інтегрованої картки платника податків.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечував з мотивів, викладених у письмових запереченнях ДПІ у м. Полтаві, наполягав на відмові у задоволенні позову ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні факти та відповідні до них правовідносини.

ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" 06 лютого 2015 року подано до ДПІ у м. Полтаві податкову декларацію з податку на доходи (прибуток) страховика за 2014 рік, в якій розраховано суму податку до сплати у розмірі 1386932,00 грн /а.с. 67-70/.

У зв'язку з ненадходженням до бюджету вказаної суми податкового зобов'язання, у інтегрованій картці платника податків - ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" відображено відомості про податковий борг зі сплати податку на прибуток страхових компаній /а.с. 54-63/.

Крім того, 24 лютого 2015 року ДПІ у м. Полтаві сформовано податкову вимогу №915-25 про сплату узгодженої суми грошового зобов'язання у розмірі 1381404,57 грн /а.с. 8/.

Не погодившись з даною податковою вимогою позивач оскаржив її до суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2015 року у справі №816/1101/15-а позов ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" задоволено, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу ДПІ у м. Полтаві від 24 лютого 2015 року №915-25 /а.с. 11-12/.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 02 червня 2015 року постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2015 року у справі №816/1101/15-а залишено без змін та вона набула законної сили /а.с. 14-15/.

27 серпня 2015 року позивач звернувся до ДПІ у м. Полтаві із заявою про внесення змін до інтегрованої картки ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" шляхом виключення з неї відомостей про наявний податковий борг зі сплати податку на прибуток страхових організацій у розмірі 1386932,00 грн /а.с. 10/.

Листом від 18 вересня 2015 року вих. №5803/10/16-01-20-02-44 контролюючий орган відмовив платнику податків у внесенні відповідних коригувань до інтегрованої картки /а.с. 9/. Відмову мотивовано тим, що у податкової інспекції відсутні відомості про зарахування податку на прибуток страхових організацій у розмірі 1386932,00 грн до бюджету, а відтак податковий борг фактично не сплачено. У свою чергу, скасування податкової вимоги не є підставою для виключення відомостей про податковий борг з інтегрованої картки платника.

Не погодившись із наведеними доводами відповідача, ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами та відповідним доводам позивача і відповідача, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України.

За приписами статті 191 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують, окрім іншого, такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; організовують інформаційно-аналітичне забезпечення та автоматизацію процесів адміністрування.

У пункті 61.1 статті 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 Податкового кодексу України).

Відповідно до статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з приписами підпункту 72.1.1.1 пункту 72.1 статті 72 Податкового кодексу України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах.

У пункті 74.1 статті 74 вказаного Кодексу зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Суд зазначає, що з метою ведення оперативного обліку платежів до бюджету наказом Міністерства доходів і зборів України від 05 грудня 2013 року №765 /зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04 лютого 2014 року за №217/24994/ затверджено Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (надалі - Порядок обліку).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку обліку визначено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.

Згідно з пунктом 11 розділу ІІ Порядку обліку форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.

Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов'язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати.

На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою.

За приписами пунктів 1, 2 розділу ІІІ Порядку обліку нарахуванню в інтегрованій картці платника підлягають: зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником; суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником; зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, визначені територіальним органом Міндоходів та узгоджені відповідно до чинного законодавства; пеня за порушення встановлених строків погашення узгоджених сум зобов'язань за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском; пеня на суму заниження податкового зобов'язання, нарахованого територіальним органом Міндоходів або платником; проценти за користування розстроченням (відстроченням).

Зобов'язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку обліку у разі наявності у платника податкового боргу за податками, зборами територіальні органи Міндоходів зобов'язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник, в рахунок погашення боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником. У такому самому порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника відповідно до статті 95 Податкового кодексу України або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Отже, будь-які нарахування, збільшення або зменшення сум податкових зобов'язань платника податків, розрахунки з бюджетом контролюючий орган відображає в інтегрованій картці платника податків.

При цьому згідно з пунктом 1 розділу IV Порядку обліку для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників територіальні органи Міндоходів проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами, митними платежами на підставі документів, визначених Порядком взаємодії органів Міністерства доходів і зборів України та органів Державної казначейської служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України, Міністерства фінансів України від 04 грудня 2013 року №760/1031, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 грудня 2013 року за №2193/24725.

А відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку обліку, дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.

Таким чином, з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи на кожний поточний рік відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платників з бюджетом, при цьому відомості про сплату податкових зобов'язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів, наданих органами державної казначейської служби.

Разом з тим, внесення змін до інтегрованої картки платника податків та виключення з неї відомостей про суми податків у разі їх сплати, але не перерахування таких податків з вини банку призведе до ситуації, коли фактично кошти за податковим боргом до бюджету не надійдуть, однак, сума податкового боргу буде виключена з картки платника податків, що призведе до втрати дохідної частини бюджету.

Сторони у справі не заперечують, що сума коштів у розмірі 1386932,00 грн не надійшла до Державного бюджету України.

За таких обставин, у відповідача відсутні підстави для виключення з інтегрованої картки позивача відомостей про несплату останнім узгодженого грошового зобов'язання з податку на прибуток страхових організацій у вищезазначеному розмірі.

Окрім того, суд зазначає, що матеріали справи в їх сукупності свідчать про обізнаність позивача з невиконанням ПАТ "Банк "Фінанси та кредит" платіжних доручень ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" про перерахування коштів до бюджету.

Натомість позивач з лютого 2015 року не вжив жодних заходів щодо сплати узгодженого грошового зобов'язання з податку на прибуток в інший спосіб.

Так само, позивач не надав доказів ведення претензійно-позовної роботи з банком.

Посилання позивача на судові рішення в адміністративній справі №816/1101/15-а є безпідставними, оскільки в межах розгляду даної справи позивач не заявляв, а суд не досліджував питання правомірності відображення в інтегрованій картці ПрАТ "СК "Залізничні шляхи" відомостей про несплату останнім узгодженого грошового зобов'язання з податку на прибуток страхових організацій у розмірі 1386932,00 грн.

Таким чином, захист прав позивача у обраний ним спосіб призведе до порушення прав та інтересів держави в особі Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову ПрАТ "СК "Залізничні шляхи".

А відтак, у задоволенні позовних вимог позивача необхідно відмовити у повному обсязі.

Підстави для розподілу судових витрат - відсутні.

Керуючись статтями 2, 7-11, 69-71, 86, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Залізничні шляхи" до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області про зобов'язання вчинити дії відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 06 листопада 2015 року.

Суддя Л.М. Петрова