Справа № 826/24302/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2015-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 листопада 2015 року м. Київ № 826/24302/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва - Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до головного державного інспектора інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Євдокименка Андрія Володимировича, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуна Віктора Андрійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання неправомірними та скасування акту, приписів, наказу,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 до головного державного інспектора інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Євдокименка Андрія Володимировича, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуна Віктора Андрійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання неправомірними та скасування акту, приписів, наказу.

Статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Частина 3 ст. 106 КАС України встановлює, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб'єктом владних повноважень складає 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Водночас, з урахуванням вимог ст. 6 Закону України «Про судовий збір» з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Таким чином, у разі подання до адміністративного суду позову, який містить кілька вимог немайнового характеру, належить сплатити судовий збір за кожну з вимог.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 487,20 грн., тобто лише за одну вимогу немайнового характеру.

Водночас, позивач у позові просить відстрочити сплату судового збору повністю до закінчення розгляду справи, посилаючись на норми ст. 88 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Також, згідно з ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Суд вважає твердження заявника необґрунтованими, до заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано жодного доказу на підтвердження зазначених обставин щодо важкого матеріального стану, що свідчили б про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору.

Варто зазначити, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Приймаючи до уваги викладене, оскільки позивач не довів обставини, які свідчать про необхідність звільнення його від сплати судового збору, враховуючи те, що відстрочення судом сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Отже, позивачем не дотримані вимоги ч. 3 ст. 106 КАС України, оскільки не надано доказів, що підтверджують сплату ним судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України.

Згідно з ч. 2 ст. 108 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного державного інспектора інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Євдокименка Андрія Володимировича, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуна Віктора Андрійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання неправомірними та скасування акту, приписів, наказу - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня набрання законної сили даною ухвалою суду.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя В.П. Шулежко