Справа № 826/16483/15
Суддя: Кротюк О.В.
Дата ухвалення: 2015-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 листопада 2015 року (в порядку письмового провадження) № 826/16483/15

за позовом Голови ГО "Самоврядна громада Жукова 53-А" (Секретаря Наглядової ради з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках при Деснянській РДА) ОСОБА_1 Голови ГО "Рада гуртожитків " Побут" (Члена наглядової ради з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках при Деснянській РДА ) ОСОБА_3 Голови Київського міського місцевого осередку ВОГ "Асоціація мешканців гуртожитків України " ОСОБА_4
до Т.в.о. голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_5
про визнання дій протиправними, скасування Розпорядження, зобов'язання вчинити дії
Суддя: Кротюк О.В.

Обставини справи:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулись Голова ГО «Самоврядна громада Жукова 53-А» (Секретар Наглядової ради з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках при Деснянській РДА) ОСОБА_1, Голова ГО «Рада гуртожитків» Побут» ( Член наглядової ради з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках при Деснянській РДА) ОСОБА_3, Голова Київського місцевого осередку ВОГ «Асоціація мешканців гуртожитків України» ОСОБА_4 з позовом до Т.в.о. Голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_5

Позивачі просять суд, згідно конкретизованих позовних вимог (заява вхід. дата суду 21.10.2015):

1. Визнати протиправним та скасувати Розпорядження Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації № 436 від 28.07.2015; Протокольні рішення прийняті нелегітимним складом (без діючого секретаря) від 28.07.2015 та 27.08.2105 визнати недійсними, в частині тих що були прийняті всупереч закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків», зазначених в доповненні до позовної заяви в п.1 та п.З.

2. Поновити на посаді діючого (легітимного) секретаря Наглядової ради ОСОБА_1, повноваження якого згідно п.14 Положення, спливають лише в 2017 році.

3. Зобов'язати відповідача вчинити дії, щодо затвердження правомірного складу Наглядової ради, з поновленням у складі Наглядової ради Позивача -2 та дотриманням вимог п. 7 «Положення про наглядову раду» в цілому, а саме забезпечення рівного представництва від різних громадських організацій, що захищають права мешканців гуртожитків

Т.в.о. Голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_5 свого відношення на позов суду не висловив, явку (свою/представника) не забезпечив, клопотань не подавав, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Протокольною ухвалою від 12.10 2015 року судом залучено Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію в якості другого відповідача, представники якої проти позову заперечили з підстав, викладених письмово.

В порядку ч.6 ст. 128 КАС України судом ухвалено про розгляд справи в письмовому провадженні.

Розглянувши подані позивачами та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

встановив:

Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацію видано розпорядження № 436 від 28.07.2015 року яким було змінено склад наглядової ради з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках та використання гуртожитків і при будинкових територій при Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації (далі оскаржуване рішення).

Позивачі вважають незаконним оскаржуване рішення, оскільки, зокрема, зміна складу наглядової ради не передбачає автоматичної зміни посадових осіб.

Судом з пояснень ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 встановлено, що в цій адміністративній справі вони виступають позивачами фізичними особами, тобто такими, що діють у своїх власних інтересах, а не в інтересах громадських організацій в яких вони займають відповідні організаційні посади. Тобто, громадські організації у цій справі як сторони (позивачі) відсутні.

Стаття 161 КАС України встановлює, що під час прийняття постанови суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

У відповідності до положень частини 1 статті 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

У відповідності до положень ч.1 ст. 22 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (№ 500-VI від 04.09.2008) громадський контроль за розподілом та утриманням житла у гуртожитках, на які поширюється дія цього Закону, здійснюється відповідною наглядовою радою.

Порядок формування та діяльності наглядової ради за розподілом і утриманням житла у гуртожитках та за використанням гуртожитків і прибудинкових територій відповідно до цього Закону визначається положенням, що затверджується Кабінетом Міністрів України (ст. 24 вказаного вище закону).

Відповідно до статей 22 і 24 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" Кабінет Міністрів України затвердив «Положення про наглядову раду з питань розподілу і утримання житла у гуртожитках та використання гуртожитків і прибудинкових територій (постанова від 28 квітня 2009 р. N 428, далі - Постанова).

Наглядова рада є постійно діючим органом, що утворюється виконавчим органом місцевої ради з метою здійснення громадського контролю за розподілом і утриманням житла у гуртожитках. Діяльність наглядової ради базується на принципах добровільності, рівноправності її членів, законності, гласності, демократизму (п.1, 2 Постанови).

Згідно пункту 7 Постанови наглядова рада формується з дотриманням принципу рівного представництва від:

1) виконавчого органу місцевої ради, який забезпечує ведення обліку мешканців гуртожитків і надання соціального житла, а також органів з питань праці та соціального захисту населення, охорони здоров'я, сім'ї, молоді, дітей, житлово-комунального господарства, правового забезпечення;

2) депутатів місцевої ради (за їх згодою);

3) громадських організацій, у статуті яких передбачено провадження діяльності із сприяння громадянам, що потребують соціального захисту, вирішення їх житлових питань, а також профспілкових організацій;

4) органів самоорганізації населення у разі їх створення мешканцями гуртожитків;

5) підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (у повному господарському віданні чи в оперативному управлінні яких перебувають гуртожитки).

Наглядову раду очолює голова, який обирається із складу членів наглядової ради прямим голосуванням строком на три роки (п. 8 Постанови).

Рішення наглядової ради, прийняті в межах її повноважень, доводяться до відома органу місцевого самоврядування та заінтересованих осіб (п. 13 Постанови).

Секретар наглядової ради обирається із складу її членів прямим голосуванням строком на три роки (п.14 Постанови).

Організаційно-технічне забезпечення діяльності наглядової ради здійснює виконавчий орган місцевої ради, при якому її утворено. Члени наглядової ради виконують свої функції на громадських засадах (п.16 Постанови).

Аналізуючи викладені норми в сукупності, суд дійшов до висновку, що правове регулювання порядку визначення та підстав зміни складового елементу (особового складу) наглядової ради Постановою не визначено.

У зв'язку з цим, суд зазначить, що як випливає зі змісту Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 р. на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність закріпленим ч.3 ст.2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, ключовим завданням якого є здійснення правосуддя. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення.

Враховуючи зміст Положення, суд дійшов до висновку, що формування та зміна складу наглядової ради віднесена до дискреційних повноважень Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації. При здійснені таких повноважень судом можуть перевірятися лише загальні принципи формування такого органу.

Аналізуючи зміст оскаржуваного розпорядження судом вбачається дотримання принципу рівного представництва (по чотири особи від виконавчого органу місцевої ради, громадських організацій, підприємств, установ організацій). Отже, судом не встановлено обставин невідповідності оскаржуваного рішення вимогам ч.3 ст.2 КАС України в цій частині.

Окрім того, як встановлено судом з пояснень представників відповідача, матеріалів справи, мотивами зміни складу наглядової ради були обставини неможливості нормального виконання наявним складом ради своїх функцій, обов'язків та/або недовіри мешканців гуртожитку у представленні їх інтересів у наглядовій раді певним її членам, що підтверджується скаргами та зверненнями мешканців гуртожитків (звернення ОСОБА_6 від 18.06.2015, колективне звернення мешканців гуртожитку від 24.07.2015р., 07.10.2014, 21.10.2014 та ніш.).

Аналіз вказаних вище положень в сукупності дає підстави суду дійти до висновку, що у разі наявності обставин, які свідчать про відсутність належного виконання своїх функцій і завдань відповідною наглядовою радою або недовіри мешканців гуртожитків до своїх представників, відповідач (як виконавчий орган місцевої ради) в рамках виконання своїх дискреційних повноважень може, в тому числі, змінити склад такої наглядової ради. Оскільки склад відповідної наглядової ради формується і затверджується відповідним рішенням відповідача, то відсутність у такому рішенні попередніх членів зумовлює припинення їх функцій і обов'язків, які виконуються такими громадянами на громадських засадах.

За таких обставин вимоги про поновлення позивачів у відповідній наглядовій раді є такими, що не підлягає задоволенню.

Поряд з цим, суд відхиляє доводи щодо строків призначення, оскільки вимоги до трирічного строку здійснення повноважень діють лише для наглядової ради (її членів, які обирали відповідного голову і секретаря). Зворотнього зі змісту Постанови судом не вбачається.

Окрім того, враховуючи вказане та обставину здійснення участі громадян у наглядовій раді на громадських засадах, вимоги про поновлення на посаді секретаря наглядової ради ОСОБА_1 судом відхиляються, оскільки його діяльність ґрунтується перш-за все на громадських засадах, а тому його права, інтереси в публічно-правовій сфері відносин не порушуються. Окрім того, останній не призначався відповідачами Секретарем наглядової ради, а обирався складом відповідної наглядової ради. Тобто розпорядчий акт відповідачів з цього приводу (відносно посади) відсутній. Відтак, позовні вимоги в цій частині є безпідставними і необґрунтованими.

Оскільки, оскаржувані рішення за протоколами від 29.07.15 року та від 27.08.2015 року не стосуються прав та інтересів позивачів, то обставини порушення їх прав та інтересів відсутні, що є підставою для відмови у позові в цій частині.

Позовна вимога щодо забезпечення рівного представництва від різних громадських організацій судом відхиляється, оскільки відповідні громадські організації не є позивачами у цій справі.

Згідно частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач (Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація) в силу положень частини 2 статті 71 КАС України спростував покликання позивача.

Позивачі в силу положень ч.1 ст.71 КАС України повинен довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, проте всупереч вказаній нормі не довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги.

Інші доводи і заперечення сторін не спростовують встановленого вище судом.

Оскільки позовні вимоги задоволенню не підлягають, то судові витрати позивача не відшкодовуються.

Керуючись ст. 9, 71, 159, 163 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.. 254 КАС України. Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку і строки, встановлені ст..186 КАС України.

Суддя О.В. Кротюк