Справа № 500/3177/15-а
Суддя: Бурнусус О. О.
Дата ухвалення: 2015-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 500/3177/15-а
Провадження № 2-а/500/118/15
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2015 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого судді - Бурнусуса О.О.,

при секретарі - Петровій В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізмаїлі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган Сергія Павловича про скасування постанови у праві про адміністративне правопорушення від 22.05.2015 року за №303,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до заступника директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган Сергія Павловича, яким просила скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 22.05.2015 року за № 303, винесену заступником директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган С.П. про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач ОСОБА_1 є власником домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1. Позивачу 30.01.2015 року було винесено припис № 56, згідно якого ОСОБА_1 повинна була усунути порушення містобудівельного законодавства в трьохмісячний строк, тобто до 30.04.2015 року. Проте позивач не мала можливості усунути зазначенні порушення, оскільки для їх усунення їй необхідна була згода сусідів суміжних земельних ділянок, одним із власників суміжних земельних ділянок є ОСОБА_3, який самовільно захватив частину земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, яка знаходиться в їхньому користуванні а також оформив право власності на зазначену земельну ділянку, до складу якої увійшла і частина земельної ділянки виділеної позивачу. Позивач приймала усі необхідні міри для того аби узаконити будівництво проте, внаслідок незаконних дій сусідів вона немає такої змоги. Крім цього в період з 10.03.2015 року по 07.04.2015 року позивач ОСОБА_1 проходила курс амбулаторного лікування, в наслідок чого, також не мала можливості виконати припис.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, представник позивача надала суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, якою позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять позов задовольнити.

Відповідач заступник директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган С.П. в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджено відповідним поштовим повідомленням про отримання ним судової повістки, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення слухання справи або слухання справи за його відсутності на адресу суду не направляв.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Судом встановлено, що 30.01.2015 року інспектором Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 96 КУпАП та цього ж дня 30.01.2015 року інспектором Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції було винесено припис № 56 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельного законодавства у 3 (трьох) місячний термін до 30.04.2015 року.

На підставі акта перевірки від 13.01.2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 13.01.2015 року, припису про усунення порушень від 13.01.2015 року, заступником директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 22.05.2015 року за № 303, на підставі якої ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень.

Як вбачається з вищезазначеної постанови, перевіркою від 30.01.2015 року за виїздом на місце за адресою: АДРЕСА_1 було встановлено, що на момент перевірки на об'єкті ознак виконання будівельно - монтажних робіт не виявлено. У технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовлений станом на 28.03.2006 року КП «Ізмаїльське МБТІ», наявне штамп «Самовільно збудовано; прибудова літ. «а» площею 40,0 м. кв. Вказані будівельні роботи з нового будівництва виконані без отримання дозвільних документів на виконання будівельних робіт. За результатами перевірки в присутності власника житлової будівлі ОСОБА_1 встановлено, що вимоги припису № 56 від 30.01.2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не виконано, а саме, не усунуті порушення містобудівного законодавства у 3 (трьох) місячний термін до 30.04.2015 року, чим порушено п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівельної діяльності» п. 14 Постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю».

Разом з тим, в судовому засіданні встановлено, що згідно акту перевірки та припису про усунення порушень, вказана перевірка дотримань вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності проводилась 30.01.2015 року, тоді як в оскаржуваній постанові по справі про адміністративне правопорушення маються посилання на акт перевірки від 13.01.2015 р., протокол про адміністративні правопорушення від 13.01.2015 р. та припис про усунення порушень від 13.01.2015 р.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове, будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державною прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно - будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 41 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженимпостановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Пунктами 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно п.7 Порядку підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій.

Відповідно ст.97 КУпАП самовільне будівництво будинків або споруд, а так само самовільна зміна архітектурного вигляду будинків або споруд під час експлуатації тягне за собою накладення штрафу на громадян від п'яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, на посадових осіб - від дев'яти до вісімнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За ч.1 ст.188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положеннями ст.245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що головним державним інспектором Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області 30.01.2015 року винесено припис про усунення порушення містобудівного законодавства у 3 (трьох) місячний термін до 30.04.2015 року. Відтак після закінчення терміну виконання припису від 30.01.2015 року Департамент Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області мав право провести позапланову перевірку виконання ОСОБА_1 вимог зазначеного припису.

Але без проведення відповідної перевірки 22.05.2015 року заступник директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган С.П. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 303 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень.

Разом з тим суд вважає, що прийняття такої постанови було передчасним.

Відповідно до ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення визначений главою 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 33, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз норм чинного законодавства України дає підстави дійти висновку про те, що питання притягнення особи до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та/або адміністративної відповідальності вирішується органами державного архітектурно-будівельного контролю після проведення перевірки виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій, за наслідками розгляду справи про відповідне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи для оформлення документів щодо усунення порушень пов'язаних з самочинно збудованою прибудовою позивачу ОСОБА_1 необхідна була згода всіх сусідів суміжних земельних ділянок. Одним з власників суміжних земельних ділянок АДРЕСА_1 є ОСОБА_3, який самовільно захватив частину земельної ділянки, яка знаходилась в користуванні позивача. Внаслідок наявного конфлікту між сусідами, позивач не мав змоги у передбачений строк закінчити приватизацію земельної ділянки.

Крім цього, як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_1 неодноразово зверталась до виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради Одеської області із проханням надати їй документи на земельну ділянку АДРЕСА_2, що належить її сусіду ОСОБА_3 для узаконення самовільно збудованої прибудови, на що їй було відмовлено.

Між тим, як зазначено вище, відповідачем 30.01.2015 року проведено перевірку, за наслідками якої винесено припис з вимогами про усунення порушень містобудівного законодавства у 3 (трьох) місячний термін до 30.04.2015 року.

Так, у відповідності до п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу зокрема за невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил .

Наведеними вище нормами в імперативній формі визначено обов'язок виконання припису інспекції державного архітектурно - будівельного конторою суб'єктами містобудування, щодо яких такий припис винесено, а також відповідальність за його невиконання.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що при встановленні факту виконання чи невиконання особою припису посадові особи органів державного архітектурно - будівельного контролю повинні достовірно з'ясувати та належним чином перевірити всі обставини даного питання, в тому числі вчинення особою всіх можливих від неї активних дій, спрямованих на виконання припису, наявність об'єктивних обставин, які перешкоджають виконанню припису або ускладнюють його виконання, достатність встановленого строку для виконання припису.

Під час судового засідання встановлено, що позивач ОСОБА_1 після отримання припису № 56 від 30.01.2015 року вчинила всі залежні від неї заходи виконання цього припису, вживала можливих передбачених законом заходів щодо приведення самочинного будівництва до вимог чинного законодавства. Однак, у зв'язку із виниклою конфліктною ситуацією з сусідами, позивач не може закінчити процедуру приватизації земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Внаслідок цього суд приходить до висновку, що причиною невиконання припису у встановлений строк був спір щодо права власності на вищезазначену земельну ділянку.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Разом з тим, представником відповідача не було надано суду відповідних доказів щодо проведення перевірки при встановленні факту виконання чи невиконання ОСОБА_1 вимог вищевказаного припису, а при винесенні оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення за № 303 від 22.05.2015 року, взагалі мається лише посилання на акт перевірки від 13.01.2015 року та відсутні будь які посилання щодо проведення перевірки безпосередньо при вирішенні питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Таким чином позивач ОСОБА_1 виконати вимоги припису в повному обсязі не мала об'єктивної можливості, однак заступник директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області при винесенні оскаржуваємої постанови не врахував даної обставини і не надав їй належної оцінки.

Враховуючи наведене вище, в контексті приписів ч. 2 ст. 3 КАС України, суд дійшов висновку, що відповідач, приймаючи оскаржувальну постанову, діяв необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мали значення для її прийняття, недобросовісно і нерозсудливо, у зв'язку із чим, оскаржувальна постанова є протиправною і необґрунтованою, і тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 9-11, 17, 69-72, 159-163, 171-2 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до заступника директора Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Курган Сергія Павловича про скасування постанови у праві про адміністративне правопорушення від 22.05.2015 року за №303 - задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 303 від 22.05.2015 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень - скасувати.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: О.О.Бурнусус