Справа № 823/5207/15
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2015-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

823/5207/15

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 листопада 2015 року справа № 823/5207/15

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши матеріали подання Уманської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області до державного підприємства «Уманський лікеро-горілчаний завод» про стягнення коштів з рахунків платника податків,

встановив:

09 листопада 2015 року до суду надійшло подання Уманської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області до державного підприємства «Уманський лікеро-горілчаний завод».

Відповідно до ч.1 ст.183-3 КАС України провадження у справах за зверненням органів державної податкової служби при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо: зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків; підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків; стягнення коштів за податковим боргом.

Дослідивши адміністративний позов та наданні до нього матеріали, суддею встановлено, що Уманською об’єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Черкаській області не надано документу про сплату судового збору.

Згідно прикінцевих та перехідних положень КАС України судовий збір при зверненні до адміністративного суду сплачується у порядку, встановленому законодавством для державного мита.

Частиною 1 ст. 1 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Судовий збір, відповідно до ч. 1 ст. 3 ЗУ “Про судовий збір” справляється, в тому числі за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Суддя зазначає, що подання є видом позовного провадження, відтак Уманській об’єднаній державній податковій інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області належить сплатити судовий збір, визначений ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

Частиною 2 статті 4 цього Закону «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб’єктом владних повноважень встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» № 800-ІIІ від 28.12.2014 установлено розмір мінімальної заробітної плати на 2015 рік, а саме, у місячному розмірі з 1 січня – 1218 гривень.

Отже, за подання позовної заяви майнового характеру позивачу необхідно сплатити 1218 грн 00 коп.

Разом з тим, заявником подане клопотання про звільнення від сплати судового збору за зверненням до суду з поданням, з посиланням на те, що позивач є бюджетною установою, яка фінансується за рахунок коштів державного бюджету, сплата судового збору можлива лише за наявності відповідних бюджетних призначень. Однак в затвердженому кошторисі доходів та витрат на утримання інспекції на 2015 рік, кошторисні призначення по коду економічної класифікації витрат 1343 “Інші поточні трансферти” відсутні, що з об’єктивних та поважних причин позбавляє позивача права, яке закріплене у статтях 6, 49 КАС України.

Відповідно до ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таке ж положення міститься в частині 1 статті 8 Закону № 3674-VI, згідно якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, звільнення від сплати судового збору може застосовуватись лише у виключних випадках, при цьому сторона, яка просить звільнити її від сплати судового збору повинна надати суду відповідні докази на підтвердження свого клопотання.

Як свідчать матеріали подання, в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору заявник зазначає про неможливість його сплати у зв’язку із відсутністю додаткових коштів, передбачених для його сплати.

Однак, відсутність у заявника коштів для сплати судового збору за звернення до суду із поданням, враховуючи внесені Законом № 484-VIII зміни, не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору позивачем.

Крім того, статтею 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI передбачено коло осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, до якого Державна фіскальна служба України та її територіальні органи не включені.

Отже, в задоволенні клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду документу про сплату судового збору.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.160,165, 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив :

Надати Уманській об’єднаній державній податковій інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області строк до 14 год. 30 хв. 10 листопада 2015 року для усунення недоліків.

Повідомити заявника, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

Одночасно з надсиланням заявнику копії цієї ухвали факсограмним зв’язком, повідомити його про наявну у суду копію ухвали, та про можливість її отримання у суді.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд за правилами, встановленими ст.ст.185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Строк і порядок набрання судовим рішенням законної сили встановлені у статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Суддя В.П. Тимошенко