Справа № 815/4065/15
Суддя: Бжассо Н. В.
Дата ухвалення: 2015-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4065/15
У Х В А Л А

05 листопада 2015 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого по справі судді Бжассо Н.В.,

при секретарі Музика І.О.,

за участю сторін:

прокурора Ейсмонт І.С. (згідно посвідчення),

представника третьої особи ОСОБА_1 (згідно довіреності)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одеса клопотання представника третьої особи про залишення позову без розгляду по справі за адміністративним позовом Заступника Білгород-Дністровського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Затоківської селищної ради до державного реєстратора реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Одеської області ОСОБА_2, реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Одеської області, третя особа на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними, скасування свідоцтва, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться зазначений адміністративний позов.

В ході судового розгляду справи, представником третьої особи заявлено клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, що вмотивовано, відсутністю обєкту прокурорського захисту у вигляді порушених інтересів держави. Так, представник третьої особи зазначив, що позов поданий в інтересах органу місцевого самоврядування - селищної ради, яка є представницьким органом територіальної громади, а не держави. Викладені доводи, представник третьої особи, підтверджує правовою позицією Вищого адміністративного суду України в ухвалі від 20.06.2007 року по справі № К-34239/06.

Прокурор заявлене клопотання не підтримав, в задоволенні просив відмовити, посилаючись на те, що представник третьої особи помилково використовує правову позицію Вищого адміністративного суду України, викладену в ухвалі суду від 20.06.2007 року по справі № К-34239/06, оскільки предмет розгляду справи, що перебував в касаційної інстанції, відрізняється від розглядаємого за складом учасників та суттю правовідносин, у звязку з чим не є прецедентом. Крім зазначеного, пояснив, що прокуратура обґрунтовано вважає наявними порушення інтересів держави, що стало причиною звернення до суду з зазначеним адміністративним позовом.

Відповідачі в судове засідання не зявились, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду справи, причини неявки суду не повідомили клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надали.

Суд, вислухавши прокурора, представника третьої особи, дослідивши матеріали в частині заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 60 КАС України, з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави. При цьому прокурор повинен надати адміністративному суду докази, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до положень ст. 19 Закону України від 05.11.1991 року № 1789-ХІІ Про прокуратуру, предметом нагляду за додержанням і застосуванням законів є: 1) відповідність актів, які видаються всіма органами, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами, вимогам Конституції України та чинним законам; 2) додержання законів про недоторканність особи, соціально-економічні, політичні, особисті права і свободи громадян, захист їх честі і гідності, якщо законом не передбачений інший порядок захисту цих прав; 3) додержання законів, що стосуються економічних, міжнаціональних відносин, охорони навколишнього середовища, митниці та зовнішньоекономічної діяльності.

Перевірка виконання законів проводиться за заявами та іншими повідомленнями про порушення законності, що вимагають прокурорського реагування, а за наявності приводів - також з власної ініціативи прокурора. Прокуратура не підміняє органи відомчого управління та контролю і не втручається у господарську діяльність, якщо така діяльність не суперечить чинному законодавству.

Закон України від 05.11.1991 року № 1789-ХІІ, втратив чинність у звязку з прийняттям Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 року № 1697-VII, крім окремих положень дія яких була продовженою до 15.07.2015 року, в тому числі щодо здійснення органами прокуратури загального нагляду за додержанням норм законодавства.

15.07.2015 року, до суду надійшов адміністративний позов Заступника Білгород-Дністровського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Затоківської селищної ради.

Відповідно до положень ч.3 ст. 23 Закону України № 1697 VII Про прокуратуру, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 23 Закону № 1697, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому субєкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Правомірність звернення Прокурора з позовом відповідно до приписів статті 121 Конституції України, частин першої, другої статті 60 КАС України, встановлюється судом у кожній справі окремо, враховуючи те, що "інтереси держави" є оціночним поняттям. Тому прокурор у кожному конкретному випадку самостійно має визначати з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, з доведенням факту не здійснення чи здійснення неналежним чином таким органом своїх повноважень, з отриманням підтвердження судом наявності підстав для представництва.

Ухвалою суду від 16.07.2015 року, адміністративний позов Заступника Білгород-Дністровського міжрайонного прокурора, поданий в інтересах держави в особі Затоківської селищної ради був залишений без руху в вимогою обґрунтування необхідності захисту інтересів держави та представництва її інтересів у суді.

Вимоги суду прокуратурою були виконані, у звязку з чим, провадження по справі відкрито.

Судом встановлено, що предметом спору є дії та рішення державного реєстратору з приводу реєстрації обєкту нерухомого майна на земельній ділянці, що розташована на території Затоківської селищної ради, яка є державною власністю, але перебуває у постійному користуванні громадської організації.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що спірні правовідносини зачіпають інтереси держави, але питання щодо їх порушення до меж розглядаємого клопотання не входить та буде вирішено за результатом розгляду справи.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За результатом розгляду заявленого клопотання, суд приходить до висновку, що доводи представника третьої особи не знайшли свого підтвердження, у звязку з чим, останнє, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 155, 160 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника третьої особи про залишення позову без розгляду по справі за адміністративним позовом Заступника Білгород-Дністровського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Затоківської селищної ради до державного реєстратора реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Одеської області ОСОБА_2, реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Одеської області, третя особа на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними, скасування свідоцтва, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Ухвала суду окремо від рішення суду не оскаржується, заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.В. Бжассо