Справа № 360/2552/15-а
Суддя: Земляна Г.В.
Дата ухвалення: 2015-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 360/2552/15-а Головуючий у 1-й інстанції: Унятицький Д.Є. Суддя-доповідач: Земляна Г.В.
У Х В А Л А

Іменем України

05 листопада 2015 року м. Київ

колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Бистрик Г.М., Межевича М.В.

за участю секретаря Кучкарової Я.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Бородянського районного суду Київської області від 02 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Бородянської селищної виборчої комісії Бородянського району Київської області про визнання протиправним та скасування постанови виборчої комісії,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач, ОСОБА_2, звернувся до Бородянського районного суду Київської області з адміністративним позовом до Бородянської селищної виборча комісія Бородянського району Київської області, в якому просить:

- скасувати постанову Бородянської селищної виборча комісія Бородянського району Київської області від 28.10.2015 року щодо повторного голосування на 23 одномандатному окрузі виборів до Бородянської селищної ради Київської області;

- зобов'язати Бородянську селищну виборчу комісію Бородянського району Київської області прийняти рішення про проведення повторних виборів на 23 однамандатному виборчому окрузі виборів депутатів до Бородянської селищної ради Київської області.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що постановою відповідача від 28.10.2015 року призначено повторне голосування, тоді як, на думку позивача, мають бути призначені повторні вибори. Вказані порушення виборчого законодавства України, на думку позивача суттєво звужують його права як виборця, оскільки повторне голосування на відміну від повторних виборів зумовлює балотування тих самих кандидатів.

Постановою Бородянського районного суду Київської області від 02 листопада 2015 року в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, так як, на думку суду, права позивача не порушено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та скасувати постанову Бородянської селищної виборча комісія Бородянського району Київської області від 28.10.2015 року щодо повторного голосування на 23 одномандатному окрузі виборів до Бородянської селищної ради Київської області і зобов'язати Бородянську селищну виборчу комісію Бородянського району Київської області прийняти рішення про проведення повторних виборів на 23 одномандатному виборчому окрузі виборів депутатів до Бородянської селищної ради Київської області.

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, представники ОСОБА_2 підтримали апеляційну скаргу та просили суд її задовольнити з підстав, викладених в ній.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився та надіслав заяву про розгляд справи без участі представника селищної виборчої комісії.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, що з'явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а постанову суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Згідно зі ч. 1 п. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, не може бути скасовано правильне по суті рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Відповідно до ч. 1 статі 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об'єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, 27.10.2015 року Бородянська селищна виборча комісія по виборах депутатів селищної ради Бородянського селищного голови постановила визнати вибори депутатів в одномандатному виборчому окрузі №23 до Бородянської селищної ради такими, що не відбулися у зв'язку з недійсністю виборчого бюлетеню (а.с.6,21).

28.10.2015 року Бородянською селищною виборчою комісією приймаючи до уваги постанову про визнання виборів в одномандатному виборчому окрузі №23 такими, що не відбулися у зв'язку з недійсністю виборчих бюлетенів призначено повторне голосування з виборів депутата в одномандатному виборчому окрузі №23 виборчої дільниці №320189 на 15 листопада 2015року (а.с.7,22).

Не погоджуючись з зазначеною постановою від 28.10.2015 року в частині призначення повторного голосування позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить суд скасувати дану постанову та зобов'язати Бородянську селищну виборчу комісію Бородянського району Київської області прийняти рішення про проведення повторних виборів на 23 одномандатному виборчому окрузі виборів депутатів до Бородянської селищної ради Київської області.

Суд першої інстанції, відмовляючи з задоволенні позову по суті, прийшов до висновку, що права позивача, як суб'єкта виборчого процесу діями Бородянської селищної виборча комісія Бородянського району Київської області не порушено.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч.1 ст. 86 КАС України).

Пунктом 2 постанови Верховної Ради України від 17.07.2015 №645-VIII «Про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2015 році» призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на 25 жовтня 2015 року.

Згідно з пунктом 20 частини 1 статті 92 Конституції України, організація і порядок проведення виборів і референдумі в визначаються виключно законами України.

Спеціальним законом, який визначає основні засади, організацію і порядок проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах, сільських, селищних рад, сільських, селищних, міських голів та старост, на час спірних правовідносин, є Закон України «Про місцеві вибори» № 595-УІІІ від 14 липня 2015 року (далі - Закон № 595).

Частиною другою ст.85 Закону №595 встановлено, що сільська, селищна територіальна виборча комісія на своєму засіданні на підставі складеного нею протоколу про результати виборів депутатів у єдиному одномандатному виборчому окрузі не пізніш як на п'ятий день з дня голосування приймає одне з рішень:

1) про визнання депутата обраним у відповідному єдиному одномандатному виборчому окрузі;

2) про проведення повторного голосування;

3) про визнання виборів у відповідному одномандатному виборчому окрузі такими, що не відбулися.

Так, згідно виписки з протоколу №7 засідання селищної виборчої комісії від? 27.10.2015 року Бородянська селищна виборча комісія Бородянського району Київської області постановила визнати вибори депутатів в одномандатному виборчому окрузі №23 до Бородянської селищної ради такими, що не відбулися у зв'язку з недійсністю виборчого бюлетеню. Дані про оскарження вказаного рішення в матеріалах справи відсутні.

Враховуючи вказану обставину, постановою №1 від 28.10.2015 року призначено повторне голосування з виборів депутата в одномандатному виборчому окрузі №23 виборчої дільниці №320189 на 15 листопада 2015 року.

Слід зазначити, що 30 жовтня 2015 року Бородянською селищною виборчою комісією прийнято постанову №2 про визнання такими, що не мають юридичної сили постанови виборчої комісії від 27 жовтня 2015 року «Про визнання виборів депутатів в одномандатному виборчому окрузі №23 до Бородянської селищної ради такими, що не відбулися у зв'язку з недійсністю виборчого бюлетеня» та від 28 жовтня 2015 року «Про призначення повторного голосування з виборів депутата в одномандатному виборчому окрузі №23», визнано вибори депутатів в одномандатному виборчому окрузі №23 до Бородянської селищної ради такими, що відбулися та затверджено результати голосування (а.с.19).

Зазначена постанова мотивована тим, що Законом № 595 не передбачена процедура проведення повторного голосування чи повторних виборів через допущену помилку у виборчому бюлетені та неможливість визнати його недійсним, оскільки рішення суду по даному питанню не приймалось.

Крім того, з документів наданих відповідачем суду апеляційної інстанції вбачається, що кандидат в депутати до Бородянської селищної ради округу № 23 ОСОБА_3 звернувся до відповідача з заявою від 30.10.2015 року, в якій вказано, що жодних скарг та зауважень до Бородянської селищної виборчої комісії Бородянського району Київської області він не має та до суду з оскарженням дій Бородянської селищної виборчої комісії Бородянського району Київської області не звертався та звертатись не збирається (а.с.45).

Таким чином, колегія суддів підкреслює, що постанова від 28.10.2015 року, яка є предметом даного позову визнана такою, що не має юридичної сили, а вибори таким, що відбулися, відповідачем постановою від 30.10.2015 року №2, а тому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову про скасування постанови Бородянської селищної виборча комісія Бородянського району Київської області від 28.10.2015 року щодо повторного голосування на 23 одномандатному окрузі виборів до Бородянської селищної ради Київської області.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність порушень прав позивача як виборця.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду з адміністративним позовом як виборець.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону №595, місцеві вибори є вільними та відбуваються на основі гарантованого Конституцією України та цим Законом загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

Згідно ч. 1 ст. 12 Закону, суб'єктами виборчого процесу на відповідних місцевих виборах? є: 1) виборець; 2) Центральна виборча комісія; 3) виборчі комісії, сформовані (утворені) відповідно до цього Закону або інших законів України, які уповноважені забезпечувати організацію та проведення відповідних місцевих виборів; 4) кандидати в депутати, кандидати на посади сільського, селищного, міського голови, старости; 5) місцева організація партії, яка висунула кандидата (кандидатів) для участі у відповідних місцевих виборах; 6) офіційний спостерігач від кандидата, від місцевої організації партії - суб'єкта відповідного виборчого процесу, від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом.

У відповідності до ст. 3 Закону №595, громадяни України, які мають право голосу на відповідних місцевих виборах, є виборцями.

Належність громадянина до відповідної територіальної громади та проживання його на відповідній території визначається його зареєстрованим місцем проживання.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, ОСОБА_2 є виборцем на одномандатному виборчому окрузі № 23, що підтверджується копією його паспорта, відповідно до якого останній зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 (а.с.9).

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КАС? України, виборець (громадянин?, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дію чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо таке рішення, дія чи бездіяльність порушує виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму його особисто.

Тобто, із змісту зазначених норм вбачається, що оскаржуючи рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, члена цієї комісії, виборець у позовній заяві повинен зазначати?, яким чином таке рішення, дія чи бездіяльність порушує виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі його особисто, крім спорів щодо уточнення списків виборців (ч. 1 ст. 173 КАС України).

Таке ж саме положення закріплено також частиною дванадцятою ст. 94 Закону № 595, відповідно до якої виборець може оскаржити? рішення, дії чи бездіяльність? суб'єктів оскарження, якщо ці рішення, дії чи бездіяльність порушили або порушують його виборчі права або охоронювані законом інтереси щодо участі у виборчому процесі його особисто.

Також, аналогічна правова позиція викладена в п.3.1.2 та п. 7 постанови? Пленуму Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2013 року № 15 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом», де зазначено, що загальне право на подання позову в спорі, пов'язаному з виборчим процесом, належить суб'єктам виборчого процесу, як це передбачено частиною першою статті 172 КАС України, з якої випливає, що право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії). Ця норма є бланкетною, вона відсилає до законів про вибори, якими регулюється виборчий процес та які визначають коло суб'єктів виборчого процесу.

Суб'єктам відповідного виборчого процесу, крім виборців, надано право на звернення до суду з таким позовом незалежно від того, чи порушені їхні права, свободи та інтереси, або від того, чи уявно вони вважають про таке порушення.

Виборці таким правом наділені лише в разі звернення до суду з позовом про включення або виключення зі списку виборців інших осіб (ч. 1 ст. 173 КАС України).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач вважає, що порушено його право на обрання незазначеного в списках кандидата.

Однак, вказане позивачем, на його думку, порушення норм виборчого законодавства України, не містить вказівки про те, яким чином вже скасована постанова від 28.10.2015 року №1 порушує виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму його особисто.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач не навів переконливих доказів порушення виборчих прав або інтересів щодо участі у виборчому процесі його особисто.

Відповідно до частини 1 ст. 177 КАС України, суд, установивши порушення законодавства про вибори, визначає у рішенні спосіб захисту порушених прав та інтересів, а також порядок усунення усіх наслідків цих порушень відповідно до закону або приймає інше передбачене законом рішення.

Крім цього, як випливає зі змісту ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльності його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Реалізація права на судовий захист здійснюється з використанням законодавчо передбаченого способу захисту, яким є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру за допомогою яких здійснюється відновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, наведена міжнародна норма декларує ефективний спосіб захисту, що означає право особи на пред'явлення у суді такої вимоги на захист свого права, яка відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам спричиненим цим порушенням.

З огляду на зазначене, адміністративний позов подається з метою реального захисту порушених прав, а тому суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову, так як позивачем не доведено порушення оскаржуваною постановою від 28.10.2015 року №1 його прав.

При цьому апеляційна скарга не містить інших посилання на обставини, передбачені статтями 202 - 204 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв'язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 8-11, 160, 172-179, 196, 198, 200, 205, 207, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Бородянського районного суду Київської області від 02 листопада 2015 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Г.В.Земляна

Судді: А.М. Бистрик

М.В. Межевич

Головуючий суддя Земляна Г.В.

Судді: Межевич М.В.

Бистрик Г.М.