Справа № 820/6641/15
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2015-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2015 р. № 820/6641/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бідонька А.В.,

при секретарі судового засідання - Кульчій А.М.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро" до Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області про визнання недійсним податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області, в якому просив суд визнати недійсним податкове повідомлення-рішення ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області № НОМЕР_1 від 03.06.2015 року щодо нарахування суми грошового зобов'язання за основним платежем - 14387,00 грн. та штрафними (фінансовими) санкціями - 3596,75 грн., всього на суму 17983 (сімнадцять тисяч дев'ятсот вісімдесят три) грн. 75 коп.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що дії податкового органу щодо винесення податкового повідомлення-рішення № від 03.06.2015 року є протиправними та такими, які суперечать нормам чинного законодавства України та не відповідають фактичним обставинам справи. Вважає, що податкове повідомлення - рішення № від 03.06.2015 року прийняте відповідачем на підставі ОСОБА_2 №1938/20-30-15-01-10/35585988 від 29.04.2015 року про результати проведення камеральної електронної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "Искравек Агро", код 35585988, за березень 2015 року є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Представник відповідача в письмових запереченнях зазначив, що порушення, встановлені в ході перевірки позивача, зафіксовані належним чином в акті перевірки, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято на законних підставах та відповідає чинному законодавству. Відповідач наголошує, що діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, а тому позовні вимоги є необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню.

Представник позивача в судове засідання прибув, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив адміністративний позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, встановив наступне.

Судом встановлено, що ТОВ "Искравек Агро" 20.04.2015 року до Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області було подано податкову декларацію з податку на додану вартість за березень 2015 року (№ від 20.04.2015 р.) з додатками в електронному вигляді (а.с. 17-18), що підтверджується копією квитанції №2 (а.с. 16а).

29.04.2015 року фахівцем Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області було проведено камеральну електронну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "Искравек Агро", код 35585988, за березень 2015 року.

За результатами перевірки ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області було складено ОСОБА_2 №1938/20-30-15-01-10/35585988 від 29.04.2015 року (а.с. 10-15).

Згідно висновків вказаного акту перевірки Товариством з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро" порушено вимоги пункту 33 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, норми наказу Міністерства фінансів України від 23 вересня 204 року №266 у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.01.2015 року № 13 "Про внесення змін до деяких нормативно-правових актів Міністерства фінансів України", зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 30.01.2015 року за №102/26547 в результаті чого занижено податкові зобовязання по декларації березень 2015 року в сумі 14387 грн.

Позивач не погодився з актом та скориставшись правом адміністративного оскарження, надав начальнику Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області заперечення до акту камеральної електронної перевірки даних №1938/20-30-15-01-10/35585988 від 29.04.2015 року (а.с.16).

Листом від 29.05.2015 року №9205/10/20-30-15-01-28 директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро" повідомлено про те, що висновки акту №1938/20-30-15-01-10/35585988 від 29.04.2015 року залишено без змін (а.с. 23).

На підставі висновків ОСОБА_2 перевірки №1938/20-30-15-01-10/35585988 від 29.04.2015 року ДПІ у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області винесено податкове повідомлення - рішення форми "Р" № від 03.06.2015 року, яким ТОВ "Искравек Агро" збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість у загальному розмірі 17983,75 грн., у тому числі за основним платежем у розмірі 14387,00 грн. та за штрафними санкціями у розмірі 3596,75 грн. (а.с. 8).

Як свідчать матеріали справи, фактичною підставою для винесення спірного податкового повідомлення - рішення слугував висновок відповідача про те, що платник в податковій декларації за березень 2015 р. неправомірно відобразив збільшення реєстраційної суми (р. 20.2, р. 27, графа 7 таблиці 1 додатку 2) у розмірі 14387 грн., що призвело до заниження податкових зобов'язань в сумі 14387 грн.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість вказаних висновків відповідача і винесених на підставі таких висновків спірного правового акту індивідуальної дії на відповідність вимогам ч. 3 ст. 2 КАС України, суд виходить з наступного.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 33 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, в редакції згідно із Законом України №71-VIII від 28.12.2014 року, за вибором платника податку, який він відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації, непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларовані до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку на додану вартість наступних звітних (податкових) періодів, від'ємне значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 цього Кодексу, та залишок від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларовані платниками податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року:

а) або без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, збільшують розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу, з одночасним збільшенням розміру суми податкового кредиту у податковій декларації за звітний (податковий) період, в якому було здійснено таке збільшення.

Суми такого від'ємного значення та/або бюджетного відшкодування можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку;

б) або підлягають поверненню платнику у порядку, визначеному статтею 200 Кодексу у редакції, що діяла станом на 31 січня 2014 року.

Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затверджений Наказом Міністерства фінансів України 23.09.2014 року №966 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.01.2015 року №13) (надалі - Порядок №966) передбачає, що:

- рядок 20.2 передбачений для відображення суми залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, на яку збільшено розмір суми податку, визначеної пунктом 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Рядок 20.2 заповнюється в звітному (податковому) періоді, в якому було здійснено таке збільшення. Значення рядка 20.2 відповідає значенню рядка 27 (п.п. 8 п. 5 розділу V Порядку).

- у рядку 27 вказується сума від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, на яку у поточному звітному (податковому) періоді збільшено суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (рядок "Усього, в т.ч.:" графи 7 таблиці 1 (Д2) (додаток 2)) (п.п. 4 п. 6 розділу V Порядку).

Розділ ІX Порядку №966 "Облік непогашених залишків сум податку, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року; задекларованих до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів; від'ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 розділу V Кодексу; залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованого платниками податку за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року" встановлює, зокрема, що такий облік здійснюється платниками податку на додану вартість, які мають: суми від'ємного значення, що підлягають зарахуванню до податкового кредиту наступного звітного періоду (рядок 20.2 декларації за січень 2015 року / ІV квартал 2014 року); суми залишку відємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24 декларації за січень 2015 року / ІV квартал 2014 року); суми, задекларовані до бюджетного відшкодування в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів, які залишились непогашеними станом на 01 лютого 2015 року; залишки сум податку, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування та залишились непогашеними станом на 01 лютого 2015 року (далі - суми залишків відємного значення податку попередніх податкових періодів).

Відповідно до пункту 33 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу за рішенням платника такі суми відємного значення податку попередніх податкових періодів можуть:

або збільшити розмір суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу, із одночасним збільшенням суми податкового кредиту звітного (податкового) періоду, у якому було здійснено таке збільшення;

або бути повернені такому платнику на рахунок у банку (у розмірі значення рядка 3 таблиці 2 (Д2) (додаток 2).

Відповідне рішення платник податку відображає в заяві в (Д2) (додаток 2).

2. Суми залишку відємного значення податку попередніх податкових періодів обліковуються у таблиці 1 (Д2) (додаток 2) у розрізі звітних (податкових) періодів, у яких такі суми виникли.

3. Суми відємного значення податку попередніх податкових періодів, що обліковуються у (Д2) (додаток 2), до розділу ІІІ декларацій 0110 за звітні (податкові) періоди, починаючи з лютого 2015 року/І кварталу 2015 року, не переносяться, а відображаються в розділі IV таких декларацій.

Розділ IV заповнюється лише у декларації 0110.

5. У таблиці 1 (Д2) (додаток 2) зазначаються:

у графі 1 - звітний (податковий) період, у якому виникла сума відємного значення;

у графах 2 - 6 - суми залишку відємного значення податку попередніх податкових періодів станом на початок поточного звітного періоду в розрізі виду такого відємного значення.

У графах 2 - 6 (Д2) (додаток 2) за лютий 2015 року (І квартал 2015 року) зазначаються суми від'ємного значення, що підлягають зарахуванню до звітного (податкового) кредиту наступного звітного періоду (рядок 20.2 декларації за січень 2015 року/ ІV квартал 2014 року); суми залишку відємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 24 декларації за січень 2015 року / ІV квартал 2014 року); суми, задекларовані до бюджетного відшкодування в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів, які залишились непогашеними станом на 01 лютого 2015 року; залишки сум податку, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування та залишились непогашеними станом на 01 лютого 2015 року.

У графі 6 (Д2) (додаток 2) наступних звітних (податкових) періодів зазначаються дані графи 14 (Д2) (додаток 2) за попередній звітний (податковий) період.

Значення рядка „Усього, в т.ч.: графи 6 переноситься до рядка 26 декларації за поточний звітний (податковий) період;

у графі 7 - сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, на яку у поточному звітному (податковому) періоді збільшено суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Значення рядка „Усього, в т.ч.: переноситься до рядків 20.2 та 27 декларації поточного звітного (податкового) періоду;

у графах 8 - 10 - показники податкових повідомлень-рішень, на підставі яких збільшується/зменшується залишок від'ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу;

у графі 11 - сума збільшення/зменшення на підставі уточнюючих розрахунків, поданих до декларацій за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року;

у графі 12 - сума частини залишку від'ємного значення податку попередніх звітних (податкових) періодів, фактично сплачена постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України;

у графі 13 - сума, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 3 таблиці 2 (Д2) (додаток 2));

у графі 14 - сума залишку непогашеного відємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду.

Значення рядка „Усього, в т.ч.: графи 14 переноситься до рядка 31 декларації.

Дослідивши податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2015 року та додатку 2 до неї вбачається, що ТОВ "Искравек Агро" заповнено та подано до податкового органу податкову декларацію з податку на додану вартість з додатком 2 за лютий 2015 року, в якому було відображено облік залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованого за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року.

При цьому суд зазначає, що порушень позивачем вимог Порядку 966 при заповненні декларації з ПДВ за лютий 2015 року в акті перевірки ДПІ не встановлено. Також, судом не встановлено, а сторонами до суду не надано актів податкового органу, в яких було зафіксовано порушення Порядку 966 при складанні декларації з ПДВ за лютий 2015 року, в частині значення залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованого платниками податку за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року.

Також суд зазначає, що наказом ДПА України від 10.04.2008 року № 233 затверджено Інструкцію з підготовки та подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного звязку (далі по тексту - Інструкція).

Відповідно до положень пункту 4 розділу ІІ Інструкції податкові документи в електронному вигляді з обов'язковими реквізитами (у тому числі з електронним цифровим підписом платника податків (його посадових осіб)), подані відповідно до цієї Інструкції, згідно із законодавством є оригіналами, мають юридичну силу, повинні зберігатися та можуть використовуватися під час судового або досудового вирішення спорів.

Пунктом 7 розділу ІІІ Інструкції передбачено, що:

- після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту) (п.п. 7.3);

- перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним (п.п. 7.4);

- підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС (п.п. 7.5);

- якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС (п.п. 7.6);

- датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції (п.п. 7.7).

До матеріалів справи ТОВ "Искравек Агро" надано копії квитанцій №2 від 20.04.15 року про прийняття декларації з податку на додану вартість за березень 2015 р. та №2 від 20.03.2015 року про прийняття декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 р.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до вимог підпункту "а" пункту 33 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу в декларації за березень 2015 р. на суми залишку відємного значення податку попередніх податкових періодів збільшено розмір суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу, із одночасним збільшенням суми податкового кредиту звітного (податкового) періоду, у якому було здійснено таке збільшення.

Як зазначено вище, Порядок 966 передбачає відображення в декларації з ПДВ сум по додаткам до неї, зазначених саме в рядках таблиць відповідних додатків.

У відповідності до Порядку 966 ТОВ "Искравек Агро" до декларації з ПДВ за березень 2015 року складено додаток 2, в якому в графі 7 таблиці 1 відображена сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, на яку у поточному звітному (податковому) періоді збільшено суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних в сумі 14387 грн. Значення рядку усього, в т.ч… графи 6 таблиці 1 додатку 2 до податкової декларації з ПДВ за березень 2015року, відповідають даним графи 14 таблиці 1 додатку 2 до податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року.

Значення графи 7 таблиці 1 додатка 2 в сумі 14387 грн. перенесені позивачем, у відповідності до Порядку 966 до рядка 20.2 декларації з ПДВ за березень 2015 року.

Таким чином, сума податку, яку вказано в графі 14 додатка 2 (Д2) до декларації за лютий 2015 р., в графі 7 таблиці 1 додатка 2 (Д2) до декларації поточного звітного періоду не вказана, а перенесена до графи 7 таблиці 1 додатка 2 (Д2) до декларації березня 2015 року, тобто того звітного періоду, в якому відбулося збільшення реєстраційної суми.

Отже, суд приходить до висновку про те, що ТОВ "Искравек Агро" з дотриманням вимог Податкового кодексу України та Порядку 966 задекларовано податок на додану вартість за лютий-березень 2015 року.

Суд зазначає, що пунктом 58.1 ст. 58 ПКУ контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:

- невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;

- завищення розміру задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;

- заниження або завищення суми податкових зобов'язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Згідно п. 54.3.2 ст. 54 ПК України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

З аналізу вищезазначеної статті ПК України можна дійти висновку, що контролюючий орган повинен самостійно визначати суму грошового зобов'язання платника податку, якщо за результатами проведення перевірки встановлено заниження або завищення суми його податкових зобов'язань. Однак дані дії контролюючого органу, щодо визначення суми грошового зобов'язання, не можуть бути застосовані до платника податків, якщо контролюючим органом виявлено зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток за результатом проведення електронної камеральної перевірки.

Згідно ч. 1 та 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Всупереч наведеним вимогам, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки, і не довів правомірності прийнятого ним податкового повідомлення-рішення. За таких умов, оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 03.06.2015 року, не відповідає вимогам закону, що є підставою для його скасування.

Враховуючи вищезазначене суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 94 КАС України, враховуючи, що рішення приймається на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд дійшов висновку про необхідність стягнення документально підтверджених судових витрат з держбюджету на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 11, 71, 72, 94, 160 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро" до Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області про визнання недійсним податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Дзержинському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області № НОМЕР_1 від 03.06.2015 року щодо нарахування суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість у розмірі 17983,75 грн., у тому числі за основним платежем - 14387,00 грн. та штрафними (фінансовими) санкціями - 3596,75 грн.

Стягнути з Державного бюджету України (р/р 4011, отримувач: УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова Харківської області, код 37999628, МФО 851011, банк ГУДКСУ у Харківській області) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Искравек Агро" (, адреса: 61202, АДРЕСА_1) судовий збір у розмірі 182,70 грн. (сто вісімдесят дві гривні 70 копійок).

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова чи ухвала суду не набрала законної сили.

Суддя Бідонько А.В.

Повний текст постанови виготовлено 03.11.2015 року.