Справа № 826/9418/15
Суддя: Данилишин В.М.
Дата ухвалення: 2015-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/9418/15

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04 вересня 2015 року 12 год. 15 хв. № 826/9418/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Данилишина В.М. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у місті Києві до Васильківського міського управління юстиції Київської області, третя особа: ліквідатор товариства з обмеженою відповідальністю «РС-Автошляхбуд», про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у місті Києві (далі - позивач) до Васильківського міського управління юстиції Київської області (далі - відповідач), третя особа: ліквідатор товариства з обмеженою відповідальністю «РС-Автошляхбуд» (далі - ТОВ «РС-Автошляхбуд»), про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи.

Відповідною ухвалою суду, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відкрито скорочене провадження в адміністративній справі, а також, згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 53 КАС України, до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, допущено ліквідатора ТОВ «РС-Автошляхбуд» (далі - третя особа).

У зв’язку з надходженням від відповідача письмових заперечень проти позову, відповідною ухвалою суду, відповідно до ч. 4 ст. 183-2 КАС України, справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

У ході судового розгляду справи представник позивача підтримав позов та просив задовольнити його повністю.

Представник відповідача та третя особа (його представник) у судові засідання не прибули, хоча про дати, час та місце судового розгляду справи вони, з урахуванням з ч. 11 ст. 35 КАС України, повідомлені належним чином, заяви про розгляд справи за їх відсутності (відсутності їх представників) до суду не надійшли.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з ч. 6 ст. 128 КАС України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Протягом судового розгляду справи письмові заперечення проти позову та докази на їх обґрунтування, або письмова заява про визнання позову від відповідача до суду не надійшли.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв’язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об’єктивному дослідженні, суд -

ВСТАНОВИВ:

Так, відносини, які виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а також фізичних осіб - підприємців врегульовані нормами Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» (далі - Закон).

Відповідно до п. 1 ст. 4, ст.ст. 17, 33, 34, ч.ч. 1, 9 ст. 35 Закону, державною реєстрацією юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців є засвідчення факту створення або припинення юридичної особи, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, а також вчинення інших реєстраційних дій, які передбачені цим Законом, шляхом внесення відповідних записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Відомості про юридичну особу включаються до Єдиного державного реєстру шляхом внесення записів на підставі відомостей з відповідних реєстраційних карток та відомостей, що надаються юридичними особами державному реєстратору за місцезнаходженням реєстраційної справи згідно із законодавством України.

Юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам - правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу, перетворення (реорганізації) або в результаті ліквідації за рішенням, прийнятим засновниками (учасниками) юридичної особи або уповноваженим ними органом, за судовим рішенням або за рішенням органу державної влади, прийнятим у випадках, передбачених законом. Юридична особа є такою, що припинилася, з дати внесення до Єдиного державного реєстру запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи.

Для внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення щодо припинення юридичної особи заявник повинен подати (надіслати рекомендованим листом з описом вкладення) державному реєстраторові оригінал або нотаріально засвідчену копію рішення засновників (учасників) або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи.

Державний реєстратор за відсутності підстав для залишення документів, які подані для внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи, без розгляду повинен до Єдиного державного реєстру запис про рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи.

Прийом документів, які подані для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті злиття, приєднання, поділу або перетворення, здійснюється відповідно до вимог ч.ч. 5-6 ст. 36 цього Закону.

Документи, подані для внесення змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, приймаються згідно з описом.

Державний реєстратор має право залишити без розгляду документи, які подані для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті злиття, приєднання, поділу або перетворення, якщо: документи подані за неналежним місцем проведення державної реєстрації; документи подані не у повному обсязі; документи не відповідають вимогам, які встановлені ч.ч. 1 та 2 ст. 8 цього Закону; передавальний акт або розподільчий баланс не відповідає вимогам, які встановлені ч. 4 цієї статті; документи подані раніше строку, встановленого абзацом 1 ч. 1 цієї статті; в Єдиному державному реєстрі містяться відомості про те, що юридична особа, яка припиняється в результаті поділу, має не закриті відокремлені підрозділи, доля яких розподільчим балансом не визначена; не скасовано реєстрацію всіх випусків акцій, якщо юридична особа, що припиняється, є акціонерним товариством; від органів доходів і зборів та/або Пенсійного фонду України надійшло повідомлення про наявність заперечень проти проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті злиття, приєднання, поділу або перетворення, і воно не відкликане; не зазначені та не підтверджені особистим підписом голови комісії з припинення або уповноваженою ним особою відомості, передбачені ч. 2 цієї статті.

Якщо документи про внесення змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, залишені без розгляду, державний реєстратор видає (надсилає поштовим відправленням з описом вкладення) не пізніше наступного робочого дня з дати їх надходження заявнику відповідне повідомлення із зазначенням підстав залишення без розгляду та подані документи.

Тобто, з вище викладених норм вбачається, що державний реєстратор залишає без розгляду документи, подані для внесення запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи з підстав, визначених ч. 9 ст. 37 Закону, про що не пізніше наступного робочого дня із дати їх надходження видає заявнику відповідне повідомлення із зазначенням підстав залишення без розгляду.

Як з’ясовано судом та зазначено відповідачем, державний реєстратор не мав передбачених норм законодавства підстав для залишення без розгляду документів, поданих для внесення до ЄДР запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи.

Відповідно до п. 7 ст. 37, ч. 4 ст. 53 Закону, державному реєстратору забороняється вимагати додаткові документи для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті злиття, приєднання, поділу, перетворення, якщо вони не передбачені цією статтею.

Особи, винні у внесенні до установчих документів або інших документів, які подаються державному реєстратору, завідомо неправдивих відомостей, які підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, несуть відповідальність, встановлену законом.

Тобто, з вище викладених норм вбачається, що особи, винні у внесенні до установчих документів або інших документів, які подаються державному реєстратору несуть відповідальність, встановлену законом.

Отже, з урахуванням усіх вище викладених норм є очевидним, що дії державного реєстратора по внесенню даних до ЄДР спірного запису базуються, зокрема, на підставі та у межах повноважень, що надані нормами чинного законодавств.

У підставах для відмови в проведенні державної реєстрації відсутня така підстава, як відсутність відомостей щодо реєстрації новоутвореної юридичної особи, до того ж у державного реєстратора відсутні повноваження щодо встановлення таких відомостей чи витребування будь-яких документів.

Разом з цим, суд зазначає, що державна реєстрація юридичної особи, яка утворена в результаті перетворення, здійснюється у порядку, встановленому ст.ст. 24-27 цього Закону. При перетворенні юридичної особи до неї не застосовуються обмеження, встановлені ч. 2 ст. 35 цього Закону. Перетворення вважається завершеним з моменту державної реєстрації новоутвореної юридичної особи та державної реєстрації припинення юридичної особи, що припиняється в результаті перетворення (п. 17. ст. 37 Закону), проте нормами чинного законодавства строк подання документів для проведення державної реєстрації новоутвореної юридичної особи не встановлено.

Згідно з ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з’ясованих обставин суд прийшов до висновку, що позов державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у місті Києві до Васильківського міського управління юстиції Київської області, третя особа: ліквідатор товариства з обмеженою відповідальністю «РС-Автошляхбуд», про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 94 КАС України, у справах, в яких позивачем є суб’єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 69-71, 86, 128, 158-163, 167 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити повністю у задоволенні позову державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у місті Києві.

Копії постанови направити (вручити) сторонам та третій особі (їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, встановлені ст. 167 КАС України.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.М. Данилишин