Справа № 817/3075/15
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2015-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2015 року 17 год. 10 хв. Справа № 817/3075/15 м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Єрмошкіної Л.І.; позивача ОСОБА_1; представників відповідача ОСОБА_2 (довіреність 22 вересня 2015 року) та ОСОБА_3 (договір про надання правової допомоги від 23 вересня 2015 року); розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області про визнання протиправним та скасування розпорядження.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується позивач) до Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області ОСОБА_4 від 06.07.2015 «Про оголошення догани ОСОБА_1В.».

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що згідно розпорядження голови Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області від 18.05.2009 №84-к, позивача призначено на посаду начальника Відділу культури і туризму Сарненської РДА. Виконуючи план запланованих заходів на червень місяць 2015 року, було проведено засідання оргкомітету щодо підготовки та проведення святкування ОСОБА_5. На засіданнях оргкомітету було визначено порядок проведення урочистостей, що відповідають сценарному плану. Згідно вказаного сценарію, визначено послідовність проведення урочистої частини. Сплановані заходи відбувалися на території міського пляжу (включаючи і урочисту частину). Вказані заходи були проведені у відповідності до всіх перелічених вимог 28.06.2015, однак головою райдержадміністрації ОСОБА_4 висловлено до позивача ряд зауважень, його обурив той факт, що ведуча, яка не мала професійного досвіду ведення урочистих заходів, збентежилась та у невірній послідовності запросила посадових осіб району та міста до вітального слова. Крім того, голова РДА вказав на відсутність на сцені Державного Прапора, однак, як зазначає позивач, встановлення не вимагалось відповідно до сценарію проведення свята, а також на засіданнях оргкомітету присутні члени не вносили пропозицій щодо його встановлення. При цьому, будь-яких інших претензій щодо організації та проведення урочистостей не було. Однак, перебуваючи у щорічній відпустці з 07 липня 2015 року, 09 липня 2015 року, позивачу у телефонному режимі спеціаліст по роботі з кадрами РДА повідомила про те, що позивач має з'явитися до РДА для ознайомлення з розпорядженням про оголошення йому догани. Позивач зазначає, що ознайомився зі спірним розпорядженням, будучи на лікарняному. Позивач вказує, що будь-яких підстав для оголошення йому догани не було, оскільки за ним не визначено обовязку встановлення Державного Прапора під час проведення урочистого святкування ОСОБА_5 28.06.2015.

Ухвалою судді від 10.09.2015 відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання, призначене на 26.10.2015, прибув позивач, підтримав заявлені позовні вимоги, та просив суд задовольнити їх повністю.

До суду також прибув представник відповідача, заперечив проти позову, та просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

На підставі частини 3 статті 160 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 26.10.2015.

Відповідно до статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного зясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та зясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

Розпорядженням голови Сарненської районної державної адміністрації від 18.05.2009 №84-к, ОСОБА_1 переведено на посаду начальника Відділу культури і туризму Сарненської районної державної адміністрації (а.с. 20).

Відповідно до плану заходів на червень місяць 2015 року, проведено засідання оргкомітету до ОСОБА_5, оформленого протоколом від 16.06.2015 №1 (а.с. 36).

Зі змісту протоколу вбачається, що на засіданні оргкомітету били присутні: ОСОБА_6 начальник відділу у справах молоді і спорту РДА; ОСОБА_1 начальник відділу культури і туризму РДА; та ОСОБА_7 головний спеціаліст по молоді і спорту РДА. Відповідно до протоколу №1 вирішено доопрацювати план заходів до ОСОБА_5.

Засідання оргкомітету до ОСОБА_5 також відбувалось 22.06.2015, оформлене протоколом №2 (а.с. 35), яким вирішено затвердити план заходів до ОСОБА_5 та провести їх на майданчику Сарненського ВПУ №22, поблизу річки Случ. Даний протокол підписаний заступником голови РДА ОСОБА_8, протокол вів ОСОБА_6 начальник відділу у справах молоді і спорту РДА.

ОСОБА_8 погоджено Сценарний план проведення урочистої частини свята ОСОБА_5 (далі іменується Сценарний план) (а.с. 46): дата проведення 28 червня 2015 року; місце проведення місто Сарни, стадіон ВПУ 22; час проведення 14 год. 00 хв.

Сценарний план визначав наступні етап: 1) Вступне слово ведучої; 2) Ведуча запрошує до відкриття урочистої частини та до вітального слова керівників влади району, міста; 3) Відкриття урочистої частини. Гімн України; 4) Вітальні слова; 5) Нагородження грамотами РДА та райради, подяками міського голови; 6) Художні номери; 7) Ведуча оголошує про перелік наступних заходів.

Головою РДА ОСОБА_4 після проведення святкування до ОСОБА_5 висловлено позивачу ряд зауважень щодо неналежної організації святкування: 1) ведуча у невірній послідовності запросила посадових осіб району та міста до вітального слова; 2) відсутність Державного Прапора на сцені під час урочистої частини святкування до ОСОБА_5.

З даного приводу ведуча свята ОСОБА_9 директор міського будинку культури, надала позивачу письмові пояснення від 03.07.2015 (а.с. 13), де вказала, що через хвилювання розгубилася і допустила помилку у сценарії, який був узгоджений напередодні на нарадах та зборах, оголошуючи запрошення до вітального слова очільників району та міста. Також, вказала, що усі зауваження врахувала та прийняла до уваги.

Щодо зауважень голови РДА про неналежну підготовку свята, позивачем надані письмові пояснення від 30.06.2015 (а.с. 14), в яких зазначено, що на засіданні оргкомітету 22.06.2015 погоджено план проведення заходів на ОСОБА_10; на проведення урочистої частини було підготовлено Сценарний план та сценарій; із-за відсутності досвіду роботи ведуча ОСОБА_9 директор МБК, не зорієнтувалася в почерговому озвученні самого тексту, що в загальному стало причиною безграмотності ведення урочистої частини; Державний Прапор України не був встановлений під час урочистої частини так як попередньо на оргкомітеті це питання не обговорювалося, і тому не було прийнято до виконання.

Розпорядженням голови Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області від 06.07.2015 №48-к «Про оголошення догани ОСОБА_1В.», за незадовільний рівень підготовки та проведення урочистої частини районних заходів з нагоди ОСОБА_5 28.06.2015, позивачу оголошено догану (а.с. 12).

Спірне розпорядження від 06.07.2015 №48-к містить посилання, як на підставу для оголошення догани, на статтю 14 Закону України «Про державну службу», статтю 41 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», статті 147-149 Кодексу законів про працю України, та письмові пояснення позивача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених субєктом владних повноважень в основу спірного розпорядження від 06.07.2015 №48-к, на відповідність вимогам частини 3 статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені ОСОБА_11 та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд зазначає наступне.

Спеціальним нормативно-правовим актом, що суспільні відносини, які охоплюють діяльність держави щодо створення правових, організаційних, економічних та соціальних умов реалізації громадянами України права на державну службу, та визначає загальні засади діяльності, а також статус державних службовців, які працюють в державних органах та їх апараті, є Закон України «Про державну службу» №3723-XII від 16.12.1993 (далі іменується Закон України №3723-XII).

За приписами статті 10 Закону України №3723-XII, основними обов'язками державних службовців є: додержання ОСОБА_11 України та інших актів законодавства України; забезпечення ефективної роботи та виконання завдань державних органів відповідно до їх компетенції; недопущення порушень прав і свобод людини та громадянина; безпосереднє виконання покладених на них службових обов'язків, своєчасне і точне виконання рішень державних органів чи посадових осіб, розпоряджень і вказівок своїх керівників; збереження державної таємниці, інформації про громадян, що стала їм відома під час виконання обов'язків державної служби, а також іншої інформації, яка згідно з законодавством не підлягає розголошенню; постійне вдосконалення організації своєї роботи і підвищення професійної кваліфікації; сумлінне виконання своїх службових обов'язків, ініціатива і творчість в роботі. Державний службовець повинен діяти в межах своїх повноважень. У разі одержання доручення, яке суперечить чинному законодавству, державний службовець зобов'язаний невідкладно в письмовій формі доповісти про це посадовій особі, яка дала доручення, а у разі наполягання на його виконанні повідомити вищу за посадою особу.

Статтею 14 Закону України №3723-XII встановлено, що дисциплінарні стягнення застосовуються до державного службовця за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби, а також за порушення правил професійної етики, інший вчинок, який порочить його як державного службовця або дискредитує державний орган, в якому він працює.

Цією ж статтею Закону України №3723-XII визначено, що до службовців, крім дисциплінарних стягнень, передбачених чинним законодавством про працю України, можуть застосовуватися такі заходи дисциплінарного впливу: попередження про неповну службову відповідність; затримка до одного року у присвоєнні чергового рангу або у призначенні на вищу посаду.

Зі змісту даної норми вбачається, що до державного службовця можуть застосовуватися дисциплінарні стягнення, передбачені чинним законодавством про працю.

Відповідно до статті 147 Кодексу законів про працю України №322-VIII від 10.12.1971 (далі іменується КЗпП України), за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Суд зазначає, що порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обовязків, що проявились у порушенні: а) правил внутрішнього трудового розпорядку; б) посадових інструкцій; в) положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

При чому, для притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника достатньою підставою є порушення одного лише пункту із вище наведених.

Відповідно до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

З матеріалів справи вбачається, що на пропозицію уповноваженого органу, позивачем надані письмові пояснення щодо обставин, які мали місце під час святкування ОСОБА_5 28.06.2015.

Статтею 149 КЗпП України також зазначено, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Щодо необхідності при обранні виду стягнення власнику або уповноваженому ним органу враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, то представник відповідача пояснив, що ступінь тяжкості вчиненого проступку був врахований, оскільки до позивача застосовано більш мякий захід стягнення догана.

Вирішуючи питання про те, чи має місце порушення державним службовцем трудової дисципліни, необхідно виходити з характеру проступку та обставин, за яких його вчинено.

Так, 28.06.2015 на майданчику Сарненського вищого професійного училища 22 в м.Сарни, біля р.Случ, проводились спортивні та інші урочисті заходи до ОСОБА_5, в тому числі і урочиста частина цього дійства, в ході якої передбачалось нагородження учасників заходу за участі голів райдержадміністрації, районної ради, Сарненського міського голови. Цьому передувало проведення організаційного комітету при Сарненській РДА під головуванням заступника голови РДА, членом якого був позивач, визначений відповідальним за якісне проведення урочистої частини заходу з нагоди ОСОБА_5.

Поряд з цим, у цей день в державі відзначалось державне свято ОСОБА_11 України.

З даного приводу головою РДА затверджено Районний план заходів з відзначення у 2015 році 19-ї ОСОБА_11 України.

Пункт 1 цього плану передбачав проведення в населених пунктах району урочистих заходів з нагоди 19-ї річниці ОСОБА_11 України за участю представників місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, народних депутатів України, діячів науки, культури та громадськості, головним виконавцем якого був відділ культури і туризму райдержадміністрації.

Враховуючи, що у м.Сарни до ОСОБА_5 ОСОБА_11 України відбувся тільки круглий стіл між його учасниками, на заході приуроченому ОСОБА_5, голови районної державної адміністрації, районної ради, Сарненський міський голова як керівники, кожен в межах своєї компетенції, зобов'язані були привітати відвідувачів цього заходу з вказаним державним святом.

У відповідності до частини 3 Указу Президента України від 23.08.2004 №987/2004 «Про ОСОБА_11 Державного Прапора України», запропоновано підприємствам, установам, організаціям, об'єднанням громадян установлювати (вивішувати) Державний прапор України щорічно у ОСОБА_11 України (28 червня) та під час проведення загальнодержавних заходів.

В цей день проводились у Сарненському районі загальнодержавні заходи з нагоди як ОСОБА_5 ОСОБА_11 України так і нагоди ОСОБА_5.

Проте, під час проведення вказаного вище заходу, на сцені був відсутній Державний Прапор України.

У відповідності до Положення про відділ культури і туризму Сарненської районної державної адміністрації, яке затверджено розпорядженням голови райдержадміністрації від 24.12.2012 №503, відділ культури і туризму Сарненської районної державної адміністрації утворюється головою районної державної адміністрації, входить до її складу і в межах Сарненського району забезпечує виконання покладених на відділ завдань.

Відділ культури і туризму підпорядкований голові районної державної адміністрації, у своїй діяльності керується ОСОБА_11 та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства культури України, управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації, розпорядженнями районної державної адміністрації, а також положенням про відділ.

Згідно частини 5 вказаного положення, основним завданням відділу є забезпечення реалізації державної політики в галузі культури на відповідній території. Поряд з цим, розділом 6 вказаного положення, закріплено, що відділ організовує виконання ОСОБА_11 і Законів України, актів Президента України. Кабінету Міністрів України.

Згідно Положення про відділ культури і туризму, відділ має право проводити фестивалі, конкурси, огляди професійного та аматорського мистецтва, художньої творчості, виставки народних художніх промислів та інші заходи у сфері культури.

У відповідності до Положення про відділ культури і туризму, начальник відділу здійснює керівництво відділом, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності.

Згідно вимог Посадової інструкції начальника відділу культури і туризму Сарненської районної державної адміністрації, затвердженої заступником голови райдержадміністрації 10.09.2012, начальник відділу здійснює загальне керівництво відділом по виконанню покладених на відділ завдань і здійснення ним своїх функцій; забезпечує на території Сарненського району реалізацію державної політики в галузі культури; забезпечує пропагування серед населення ефективного використання вільного часу, проведення змістовного дозвілля, ознайомлення з історико-культурною спадщиною.

У відповідності Посадової інструкції начальника відділу культури і туризму Сарненської районної державної адміністрації, начальник відділу несе відповідальність за: невиконання покладених на відділ завдань і здійснення ним своїх функцій; неякісне і несвоєчасне виконання посадових обов'язків і завдань; порушення норм етики поведінки державного службовця; порушення законодавства «Про державну службу».

Статтею 3 Закону України №3723-XII визначено, що державна служба ґрунтується на таких основних принципах: служіння народу України; демократизму і законності; гуманізму і соціальної справедливості; пріоритету прав людини і громадянина; професіоналізму, компетентності, ініціативності, чесності, відданості справі; персональної відповідальності за виконання службових обов'язків і дисципліни; дотримання прав та законних інтересів органів місцевого і регіонального самоврядування; дотримання прав підприємств, установ і організацій, об'єднань громадян.

У відповідності до Загальних правил поведінки державного службовця, затверджених наказом Головного управління державної служби України 04.08.2010 №214, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.11.2010 за №1089/1834, суспільне призначення державної служби полягає в забезпеченні ефективного здійснення завдань і функцій Української держави шляхом сумлінного виконання державними службовцями покладених на них службових обов'язків; поведінка державних службовців має відповідати очікуванням громадськості і забезпечувати довіру суспільства та громадян до державної служби; державний службовець має дбати про позитивний авторитет органів державної влади і державної служби в цілому, дорожити своїм ім'ям і статусом.

Відповідач зазначає, що при прийнятті рішення про оголошення позивачу догани, голова РДА виходив з того, що позивач, не забезпечивши якісну підготовку та проведення урочистої частини районних заходів з нагоди ОСОБА_5 28 червня 2015 року, в тому числі не забезпечивши на сцені наявність Державного Прапора України, допустила порушення зазначених вище законних і підзаконних нормативно-правових актів у сфері державної служби.

Суд погоджується з такими доводами відповідача та зазначає наступне.

Зі змісту Сценарного плану вбачається, що після відкриття урочистої частини свята ОСОБА_5, повинен був звучати Гімн України.

Становлення України як незалежної суверенної держави поряд із створенням системи органів влади, вирішенням соціально-економічних, політичних та інших проблем поставило і завдання запровадження власної національної символіки.

Символи держави використовуються в урочистих випадках, при проведенні державних і національних свят, державних та офіційних церемоній, при проведенні урочистих заходів.

Найчастіше з державних символів використовується прапор. Він є суттєвою частиною знаково-символічної системи культури держави і має велике значення, зокрема для органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. Приватні особи також можуть використовувати державний прапор для підкреслення свого громадянства, висловлення почуття гордості за належність до даної держави.

Гімн держави виконується на початку та по закінченню урочистостей. При виконанні гімну всі присутні повинні стояти струнко, віддаючи йому пошану. Практикується також спів гімну присутніми.

Використання державних символів відбувається в урочистих випадках і повинно засвідчувати належність до держави, сприяти вихованню патріотизму. Неповага до державних символів карається державою та осуджується громадськістю. Символи незалежної України покликані формувати патріотичні почуття молоді.

Таким чином, під час звучання Гімну України на відповідному місці повинен бути розташований і Державний Прапор України.

Проте, позивач не забезпечив розташування Державного Прапора України на сцені під час урочистого святкування ОСОБА_5, зважаючи також на те, що в цей же день відбувалось святкування ОСОБА_5 ОСОБА_11 України.

Суд критично оцінює доводи позивача про те, що він не був зобовязаний забезпечити наявність Державного Прапора на сцені під час урочистостей, оскільки це не було передбачено у плані та не обговорювалось на оргкомітеті.

З даного приводу суд зазначає, що позивач, перебуваючи на посаді начальника відділу культури і туризму РДА та будучи відповідальним за проведення урочистих заходів, повинен був забезпечити наявність на святковій сцені Державного Прапора України, оскільки згідно Сценарного плану, після відкриття урочистої частини, повинен був звучати Гімн України.

Таким чином, відповідачем правомірно оголошено позивачу догану, яка являється найменш суворим заходом стягнення відповідно до статті 147 КЗпП України.

Щодо необхідності при обранні виду стягнення власнику або уповноваженому ним органу враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, суд зазначає, що у даному випадку визначення прямої заподіяної шкоди є неможливим. У даному випадку слід констатувати те, що використання Державного Прапора України має важливе суспільно-політичне значення, що сприяє консолідації суспільства, вихованню у громадян поваги до державних символів України, формуванню стійких навичок свідомого дотримання почестей та правил поведінки щодо державних символів.

Позивач також вказує на порушення відповідачем порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, зокрема, його ознайомлено із оскаржуваним розпорядженням у період перебування на лікарняному.

Що стосується ознайомлення позивача з розпорядженням, то останній у судовому засіданні пояснив, що він особисто в телефонній розмові з завідувачем сектору з питань кадрової роботи апарату РДА, яка відбулась 09.07.2015 повідомив, що ознайомиться з розпорядженням по закінченню терміну основної щорічної відпустки.

Враховуючи перебування позивача у відпустці з 07.07.2015 (розпорядження голови райдержадміністрації від 06.07.2015 №71-в), з метою вжиття заходів для офіційного повідомлення про накладення дисциплінарного стягнення, відповідачем вжиті заходи щодо офіційного повідомлення. Так, письмовим повідомленням РДА від 09.07.2015 направлено для відома позивачу копію завіреного належним чином розпорядження від 06.07.2015 №48-к «Про оголошення догани ОСОБА_1В.», та запропоновано прибути до кадрового підрозділу РДА для ознайомлення з його оригіналом протягом 3-х календарних днів з дня отримання цього листа та поштового повідомлення. Під час відпустки, позивач з 03.08.2015 по 14.08.2015 перебувала на лікарняному. В останній день лікарняного (14.08.2015) при поданні листка непрацездатності до бухгалтерії РДА, відповідальним працівником РДА запропоновано позивачу ознайомитись з розпорядженням, що і було зроблено.

Відповідно до статті 149 КЗпП України, стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Суд зазначає, що обставини щодо ознайомлення позивача з розпорядженням, зокрема, під час перебування на лікарняному, не впливають та не можуть впливати на суть встановленого уповноваженим органом проступку державного службовця, та не можуть впливати на відсутність чи наявність підстав для притягнення особи до відповідальності.

Відповідно до статті 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

З матеріалів справи вбачається, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосовано до позивача належним органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника головою РДА.

Статтею 148 КЗпП України встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Матеріали справи свідчать про те, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани було застосоване до позивача з дотриманням вказаних строків.

За приписами статті 19 ОСОБА_11 України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені ОСОБА_11 та законами України.

Дослідивши наявні в матеріалах справи допустимі та належні докази у їх сукупності та заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідачем, в порядку статті 71 КАС України, доведено правомірність спірного розпорядження, що прийняте з дотриманням норм чинного законодавства.

Керуючись статтями 2, 4, 7-12, 14, 86, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання копії постанови, складеної у повному обсязі, апеляційної скарги з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Суддя К.М. Недашківська