Справа № 201/14508/15-а
Суддя: Демидова С. О.
Дата ухвалення: 2015-10-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2015 року м. Дніпропетровськ

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

при секретарі Пєронкові М.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області ОСОБА_2, інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовними вимогами про скасування постанови від 27 серпня 2015 року. В обґрунтування позову зазначив, що на підставі Направлення № 6/17/6 на проведення перевірки від 03 серпня 2015 року відповідачем була здійснена позапланова перевірка магазину «COMFY» ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» розташованого за адресою: м. Кривий Ріг, пр. 200-річча ОСОБА_3, 12А, керуючим якого є позивач. За результатами перевірки було 04 серпня 2015 року відповідачем було складено акт № 004057, в якому встановлено, що 1МЕ1 коди телефону Nokia Lumia 730 Dual SIM, який споживач ОСОБА_4 придбав у Продавця, відсутні в базі даних і знаходяться у чорному списку. За результатами перевірки 04 серпня 2015року позивачу надано припис.

25 серпня 2015 року відповідачем було проведено повторну перевірки магазину, за результатами якої складено акт 004060 від 25 серпня 2008 року та протокол про адміністративне правопорушення серія ГА № 002065 від 25 серпня 2015 року. 27 серпня 2015 року на підставі протоколу начальником Держспоживінспекції у Дніпропетровській області було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано виніс у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 155 ч. 1 КУпАП та накладено штраф у розмірі 140 грн. дану постанову позивач вважає незаконною та просить її скасувати, оскільки вона винесена в порушення норм діючого закону.

В судове засідання позивач не з*явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, надав суду заяву про слухання справи за його відсутності позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з*явилися про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані і добуті докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі Направлення № 6/17/6 на проведення перевірки від 03 серпня 2015 року інспекцією з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області була здійснена позапланова перевірка магазину «COMFY» ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» розташованого за адресою: м. Кривий Ріг, пр. 200-річча ОСОБА_3, 12А, керуючим якого є ОСОБА_1 За результатами перевірки 04 серпня 2015 року складено акт № 004057, в якому встановлено, що 1МЕ1 коди телефону Nokia Lumia 730 Dual SIM, який споживач ОСОБА_4 придбав у Продавця, відсутні в базі даних і знаходяться у чорному списку. За результатами перевірки 04 серпня 2015року ОСОБА_1 надано припис.

25 серпня 2015 року інспекцією з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області було проведено повторну перевірки магазину, за результатами якої складено акт 004060 від 25 серпня 2008 року та протокол про адміністративне правопорушення серія ГА № 002065 від 25 серпня 2015 року.

27 серпня 2015 року на підставі протоколу начальником Держспоживінспекції у Дніпропетровській області було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 155 ч. 1 КУпАП та накладено штраф у розмірі 140 грн.

Підставою для прийняття оскаржуваної Постанови є висновок Інспекції з питань захисту споживачів у Дніпропетровській області про порушення ОСОБА_1 ст. 155 КпАП та п.29 «Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами», затверджено Наказом Міністерства економіки України від 19.04.2007р. №104.

Частина 1 ст. 155 КпАП передбачає відповідальність за порушення правил торгівлі, виконання робіт і надання послуг працівниками торгівлі, громадського харчування та сфери послуг, громадянами, які займаються підприємницькою діяльністю. Відповідно до п.29 Правил роздрібної торгівлі у разі виявлення протягом установленого гарантійного строку недоліків споживач у порядку та в строки, що встановлені законодавством, має право вимагати:

пропорційного зменшення ціни;

безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк;

відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі виявлення протягом установленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач у порядку та в строки, що встановлені законодавством, і на підставі обов'язкових для сторін правил чи договору має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника:

розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми;

вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

При цьому відповідачем не було досліджено факт порушення, про що свідчить відсутність у тексті ОСОБА_4 № 1 інформації про наявність в товарі істотного чи взагалі будь-якого недоліку, а іде мова лише про порушення п. 1.7. Рішення № 1339. Припис № 1 також не зобов'язував Продавця усувати недоліки, оскільки вони не були виявлені, а зобов'язував Продавця задовольнити вимоги споживача.

В своїй заяві ОСОБА_4 від 13 червня 2015року просив розірвати договір купівлі-продажу який було укладено 22 січня 2015р., у зв'язку з відсутністю кодів ІМЕІ в узагальненій базі даних кодів ІМЕІ Українського державного центру радіочастот, при цьому не було надано жодних доказів, про наявність в товарі недоліку чи істотного недоліку.

Відповідно до пункту 15 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» недолік - це будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред'являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Право споживача на розірвання договору купівлі-продажу відповідно до ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» виникає лише, при наявності істотного недоліку.

Правова основа користування радіочастотним ресурсом України, визначення повноважень держави щодо умов користування радіочастотним ресурсом України, права, обов'язки і відповідальність органів державної влади, що здійснюють управління і регулювання в цій сфері, та фізичних і юридичних осіб, які користуються та/або мають намір користуватися радіочастотним ресурсом України визначаються Законом України «Про радіочастотний ресурс України».

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 року № 1193-VII частину 1 статтю 29 Закону України «Про радіочастотний ресурс України» викладено у новій редакції, у відповідності до якої радіоелектронні засоби та випромінювальні пристрої, що можуть застосовуватися на території України у смугах радіочастот загального та спеціального користування, ввозяться з-за кордону, реалізуються та експлуатуються в Україні за їх відсутністю у Реєстрі радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, заборонених до застосування та ввезення на територію України.

Також Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 року № 1193-VII доповнено Закон України «Про радіочастотний ресурс України»нової статтею 29-1, у відповідності до якої ввезення з-за кордону радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, що можуть застосовуватися на території України у смугах радіочастот загального користування, та їх митне оформлення митними органами здійснюються за відсутності у Реєстрі радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, заборонених до застосування та ввезення на територію України, такого типу радіоелектронних засобів чи випромінювальних пристроїв та за наявності у суб'єкта господарювання, що здійснює їх ввезення з-за кордону, документа про підтвердження відповідності.

Норми статті 29 та статті 29-1 Закону України «Про радіочастотний ресурс України» набрали чинності 25.07.2014 року згідно абзацу 1 пункту 1 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 року № 1193-VII.

Отже, з 25.07.2014 року реалізація мобільних телефонів в Україні дозволяється за відсутності їх у Реєстрі радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, заборонених до застосування та ввезення на територію України, та наявності документа про підтвердження відповідності.

Рішення Національної комісії з питань регулювання зв'язку України від 05.02.2009 року № 1339 «Про затвердження порядку реалізації в Україні радіоелектронних засобів та випромінюваних пристроїв» було прийнято за попередньою редакцією Закону України «Про радіочастотний ресурс України», в т.ч. і статті 29 вказаного закону України, яка надавала право Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв'язку та інформатизації, у межах своїх повноважень запроваджувати додаткові заходи щодо недопущення ввезення з-за кордону, реалізації та експлуатації радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, не дозволених до застосування в Україні.

На сайті Національної комісії з питань регулювання зв'язку України міститься проект рішення № 408 від 04.08.2015 «Про прийняття за основу проекту рішення НКРЗІ «Про визнання таким, що втратило чинність, рішення НКРЗ від 05 лютого 2009 року № 1339», оскільки Рішення Національної комісії з питань регулювання зв'язку України від 05.02.2009 року № 1339 «Про затвердження порядку реалізації в Україні радіоелектронних засобів та випромінюваних пристроїв» не відповідає вимогами чинного законодавства України.

Згідно ч.4 ст. 9 КАС України у разі невідповідності нормативно-правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу.

За вказаних обставин, суд застосовує до спірних правовідносин саме норми частини 1 статтю 29 та статті 29-1 Закону України «Про радіочастотний ресурс України», які набрали чинності 25.07.2014 року, оскільки останні мають вищу юридичну силу ніж рішення Національної комісії з питань регулювання зв'язку України.

За вказаних обставин позивач вправі був реалізовувати мобільні телефони після 25.07.2014 року, коди ІМЕІ яких не внесено до узагальненої бази даних кодів ІМЕІ терміналів.

Отже, товар реалізований споживачу не містить недоліку, а саме: код ІМЕІ не внесено до узагальненої бази даних кодів ІМЕІ терміналів, а тому позивач правомірно не задовольнив вимоги споживача.

Оскільки судом під час розгляду справи встановлено, що на території України реалізовувати мобільні телефони після 25.07.2014 року, коди ІМЕІ яких не внесено до узагальненої бази даних кодів ІМЕІ терміналів, дозволено, то позовні вимоги є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 11, 71, 94, 158-163 КАС України суд, -, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до начальника інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області ОСОБА_2, інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області від 27 серпня 2015 року скасувати.

Стягнути з Інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 487,20 грн.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили постановою за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя С.О. Демидова