Справа № 754/4193/15-а
Суддя: Петріщева І. В.
Дата ухвалення: 2015-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/190/15
Справа № 754/4193/15-а
У Х В А Л А

Іменем України

28 жовтня 2015 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Нескородяній О.Д, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання дій протиправними та спростування інформації,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом в порядку адміністративного судочинства, в якому просить: 1) Визнати дії Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації - неправомірними; 2) Зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації недостовірну інформацію, а саме: «Управління виконало виконавчий лист 2а-460/2013…» спростувати.

У судовому засіданні представник позивача звернувся до суду з заявою про збільшення позовних вимог, в якій просить:

1) визнати дії Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, а саме: - направлення скарги ОСОБА_1 на дії заступника начальника Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації - Печонкіної Лариси Володимирівни Печонкіній Ларисі Володимирівні - протиправними;

2) визнати бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, яке неправдивої інформації, а саме: - «Управління виконало виконавчий лист 2а-460/2013 ... », не спростувало - протиправною;

3) зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації недостовірну інформацію, а саме: - «Управління виконало виконавчий лист 2а-460/2013 ... » - спростувати;

4) визначити розмір грошового відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації прав ОСОБА_1 на звернення та інформацію;

5) зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації відшкодувати ОСОБА_1 моральну шкоду;

6) зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації виконати постанову негайно.

Перевіривши заяву про збільшення позовних вимог й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, з таких підстав.

Згідно п. 3) ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст адміністративного позову - це адресоване адміністративному суду прохання позивача процесуально-правового характеру задовольнити його вимогу до відповідача. Частина 4 статті 105 визначає формулювання позовних вимог, що можуть становити зміст адміністративного позову. За суттю, це спосіб захисту адміністративним судом прав, свобод чи інтересів позивача, які він вважає порушеними.

Згідно ч. 4 ст. 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Проте, вимоги повинні бути конкретизовані, що слід виконати позивачу.

У порушення вищевказаних вимог, позивач не зазначив конкретизований зміст позовних вимог в частині: "визначити розмір грошового відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації прав ОСОБА_1 на звернення та інформацію"; "зобов'язати Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації відшкодувати ОСОБА_1 моральну шкоду", не зазначено розміру моральної шкоди, тому позивачу слід конкретизувати зміст позовних вимог в цих частинах, з зазначенням конкретного способу захисту, та викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки позов не містить чіткого викладення обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги в цих частинах.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2014 року Справа: №754/20651/13-а, що прохальна частина адміністративного позову повинна відповідати правовим приписам частин 4, 5 статті 105 та пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, зокрема, позовні вимоги, зазначені в позові мають бути конкретизовані і позов містити чітке викладення обставин, якими позовні вимоги обґрунтовуються.

Окрім цього, за аналогією закону, упозовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. При недотриманні позивачем зазначених вимог настають наслідки у вигляді залишення позовної заяви без руху (п.4 постанови Пленуму ВС України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»).

Згідно до ч. 1 ст. 21 КАС України позивач має право поєднати в одній позовній заяві декілька позовних вимог, якщо вони пов'язані між собою.

Суд звертає увагу, що позивач не зазначив, що його позовні вимоги пов'язані між собою, що також слід зазначити у позові.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду. Позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 106, 108 КАС України,

У Х В А Л И В:

Заяву про збільшення позовних вимог ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання дій протиправними та спростування інформації залишити без руху.

Встановити позивачеві строк три дні з дня отримання копії ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Деснянський районний суд міста Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Cуддя Петріщева І.В.