Справа № 804/441/15
Суддя: Павловський Дмитро Павлович
Дата ухвалення: 2015-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 лютого 2015 р. Справа № 804/441/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «Дніпрокомплект» до Охтирської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Сумський області про зобовязання вчинити певні дії, -
10 грудня 2014 р. до суду надійшов даний адміністративний позов, у якому позивач просить:
визнати протиправними дії відповідача Охтирської обєднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Сумській області, щодо проведення зустрічної звірки та оформлення результатів такої звірки у формі довідки №112/18-11-22/25018797 від 21.08.2014 року;
зобовязати відповідача Охтирську обєднану ДПІ Головного управління Міндоходів у Сумський області відновити показники у АІС співставлення сум податкового кредиту та податкових зобовязань у розрізі контрагентів за березень 2014 року;
В обґрунтування позову позивач зазначив, що ПП «Дніпрокомплект» (далі за текстом позивач) отримало довідку № 112/18-11-22/25018797 від 21.08.2014 року «Про результати проведення зустрічної звірки ПП «Дніпрокомплект», щодо господарських відносин із платником податків ПП «Плюс Сервіс» їх реальності та повноти відображення в обліку за березень 2014 року». У висновках довідки зазначається про не підтвердження факту здійснення господарських операцій у березні 2014 р. ПП «Дніпрокомплект» з постачальником ПП «Плюс Сервіс» та покупцем ТОВ «Катіон». На думку позивача на підставі довідки здійснено протиправне коригування сум податкових зобовязань та податкового кредиту з ПДВ за березень 2014 року по операціям з контрагентами ПП «Дніпрокомплект», без винесення податкових повідомлень-рішень. У звязку з чим позивача вважає дії Охтирської обєднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Сумський області протиправними та такими що не відповідають діючому законодавству.
Представник позивача не заперечував проти розгляду справи у письмовому провадженні.
Представник відповідача - Охтирської обєднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Сумський області, в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи вищевказане, суд ухвалив розглянути справу у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, судом були встановлені наступні обставини.
ПП «Дніпрокомплект» зареєстровано згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб -підприємців №751694 від 17.12.1998 року. Взято на податковий облік у Тростянецікому відділенні Охтирської ОДПІ № 902 17.12.1998 року.
Наказу на проведення позапланових перевірок Охтирською ОДПІ не приймалося, відповідно, довідка «Про результати проведення зустрічної звірки ПП «Дніпрокомплект» щодо господарських відносин платником податків ПП «Плюс Сервіс» їх реальності та повноти відображення в обліку за березень 2014 року від 21.08.2014р. №112/18-11-22/25018797 «Про результати проведення зустрічної звірки ПП «Дніпрокомплект», щодо господарських відносин із платником податків ПП «Плюс Сервіс» їх реальності та повноти відображення в обліку за березень 2014 року». У висновках довідки зазначається про не підтвердження факту здійснення господарських операцій у березні 2014 р. ПП «Дніпрокомплект» з постачальником ПП «Плюс Сервіс» та покупцем ТОВ «Катіон». На думку позивача на підставі довідки здійснено протиправне коригування сум податкових зобовязань та податкового кредиту з ПДВ за березень 2014 року по операціям з контрагентами ПП «Дніпрокомплект», без винесення податкових повідомлень-рішень.
Також, судом були досліджені письмові докази, а саме: копія документів щодо відомостей з ЄДР про ПП «Дніпрокомплект», копія декларації з ПДВ за березень 2014 року, з копіями додатків до декларації та копіями квитанції № 2, копія довідки про результати зустрічної звірки №112/18-11-22/25018797 від 21.08.2014 року.
Дослідивши матеріали справи та подані до суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та обєктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи, суд встановив таке.
Відповідно до п 54.1 Податкового кодексу України Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п. 46.1 ПК Податкова декларація, розрахунок - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.
Відповідно до пп. 14.1.156 ПК податкове зобов'язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Грошовим зобов'язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов'язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв'язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності (пп. 14.1.39 ПК).
Таким чином, платник податків самостійно визначає суми податкових та грошових зобовязань у поданих ним податкових деклараціях, та самостійно здійснює їх коригування за допомогою уточнюючих розрахунків.
Крім того, відповідно до п. 54.3.2 ПК, контролюючий орган зобовязаний самостійно визначити суму грошових зобовязань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток або відємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Підпунктом 14.1.157 передбачено, що податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов'язок платника податків сплатити суму грошового зобов'язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.
Відповідно до п. 58.1 Податкового кодексу України разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу 5 цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.
Абзацом 2 п. 58.1 Податкового кодексу України передбачено, що податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов'язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов'язань платника податків; суму грошового зобов'язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення результатів господарської діяльності або від'ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов'язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов'язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до п. 86.1 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу державної податкової служби та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Згідно п. 74.2 ПК зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.
Відповідно до п. 2.2 Наказу від 14.06.13 р. № 165 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця» (далі - Наказ № 165) способи проведення камеральних (електронних) перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця.
Відповідно до пп. 2.5.6 Наказу № 165 до впровадження у промислову експлуатацію АС «Камеральна електронна перевірка» за результатами проведеного аналізу та зіставлення даних автоматизованого контролю податкової звітності, інформації з інших джерел формується висновок про наявність значної кількості ризиків після проведеної камеральної перевірки, які будуть підставою для прийняття рішення про проведення планової/позапланової документальної виїзної/невиїзної перевірки.
Зразок форми Висновку наведено у додатку 4 до Методичних рекомендацій.
Відповідно до пп. 3.1.3.2, 3.1.3.7, 3.1.3 Наказу № 165 з метою виявлення та упередження можливих порушень податкового законодавства при камеральній (електронній) перевірці проводиться: попередня оцінка податкових декларацій і розрахунків щодо достовірності окремих звітних показників, наявності сумнівних фактів або невідповідностей, що вказують на можливі порушення податкового законодавства; зіставлення даних податкової звітності з ПДВ з інформацією, отриманою від митних органів та з інших джерел. При цьому враховуються результати автоматизованого зіставлення (наказ № 85) даних додатка 5 до декларації, реєстрів виданих та отриманих податкових накладних, ЄРПН, баз МД (по мірі впровадження відповідного програмного забезпечення).
Відповідно до п. 1 розділу 2 порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затвердженого наказом Міндоходів від 05.12.2013 р. № 765 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.
Відповідно до п. 4 розділу 3 Порядку № 765 нарахування податків, зборів та сум єдиного внеску в інтегрованій картці платника здійснюються відповідно до звітності, що подається платником до територіального органу Міндоходів, а також митних та інших платежів - на підставі оформленої митної декларації.
Нарахування узгоджених сум грошових зобовязань за податками, зборами, митними платежами та сум єдиного внеску, нарахованих до сплати, в інтегрованій картці платника здійснюється датою граничного строку сплати таких нарахувань.
За приписами п. 1.10 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної податкової служби України при організації та проведенні перевірок платників податків, затверджених наказом ДПАУ від 27.05.08 р. № 355, ст. 71, ст. 74 ПК вбачається, що недостовірна інформація, викладена у висновках акту, може бути внесена відповідачем до існуючих баз даних податкової служби, використана податковим органом при перевірці контрагентів, що може призвести до погіршення його ділової репутації, відмови контрагентів від подальших господарських відносин з позивачем.
Зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів субєкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для зясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.
Зустрічні звірки проводяться у субєктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобовязань.
Орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження субєкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає субєкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.
У разі отримання від субєкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження субєкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.
За результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується субєктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається субєкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається субєкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Відповідно до п. 1 Порядку № 1232 Зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами ДПС, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів у підтвердженні відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між платниками податків, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.
Як вбачається з довідки звірки, зіставлення даних бухгалтерських документів не проводилося так і не встановлювався вид, обсяг та якість господарських операцій, що позбавляє податковий орган права робити висновки про нереальність господарських операцій - всі висновки в довідці було зроблено обґрунтовано на акту перевірки ПП «Плюс Сервіс» № 476/10-06-22-04/37382299, який містить висновки щодо фіктивності правочинів між позивачем та його контрагентами у період з 1 грудня 2013 р. По 28 лютого 2014 р.
Так, стаття 204 Цивільного кодексу України закріплює принцип презумпції правомірності правочину: правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він невизнаний судом недійсним.
Як свідчить практика ВАСУ відповідно до презумпції правомірності правочину всі укладені між сторонами правочини є чинними, якщо їх недійсність прямо не встановлена законом (нікчемні правочини). В усіх інших випадках питання про недійсність правочину має бути встановлено судом на підставі заяви зацікавленої особи після повного та всебічного розгляду питання про недійсність такого правочину. Про недійсність правочини ухвалюється судове рішення.
Тому суд вважає , що висновки податкового органу, викладені в акті перевірки про нереальність господарських операцій з контрагентом позивача, не ґрунтуються на фактах та вимогах закону.
Щодо внесення відповідача до електронної бази даних інформації, отриманої внаслідок проведення перевірки товариства, то відповідно цього питання є практика Верхового суду України в якій зазначено, що службовою діяльністю працівників ДПІ з виконання обовязків зі збирання доказової інформації про наявність чи відсутність документального підтвердження господарських операцій.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обовязків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення.
У пункті 61.1 статті 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК).
Відповідно до статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з приписами підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 Податкового кодексу України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого орган використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, повязаних із визначенням обєктів оподаткування (податкових зобовязань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, повязаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.
У пункті 74.1 статті 74 ПК зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Відповідно вище зазначеного суд вважає, що в частині позивних вимог які стосуються автоматизованою інформаційної системи «Податковий блок», у підсистемі «Аналітична система» та проведення зустрічної звірки та оформлення результатів такої звірки у формі довідки № 112/18-11-22/25018797 від 21.08.2014 року діями податкової не були порушені права позивача. А саме відповідач в даних діях виконував свої службові обовязки без внесення відповідних змін, що мали вплинути на інтереси позивача.
У звязку з чим суд доходить висновку, що керуючись Податковим кодексом України, Законом України «Про державну податкову службу», позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню частково, цілком правомірними та відповідають чинному законодавству, і позивачем було доведено їх правомірність.
Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Присудити на користь Приватного підприємства «Дніпрокомплект» документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України у сумі 73 (сімдесят три грн.) 08 коп.
В інший частині позовних вимог відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1