Справа № 817/729/15
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2015-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 вересня 2015 рокуСправа № 817/729/15 м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А., за участю секретаря судового засідання Сисун Н.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не з'явився,

відповідача(заявника) : не з'явився,

розглянувши заяву про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню в адміністративній справі за позовом:

Дубенської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з єдиного податку з фізичних осіб та податку на доходи з фізичних осіб, -

ВСТАНОВИВ:

Дубенська обєднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Рівненській області звернулася до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з єдиного податку з фізичних осіб та податку на доходи з фізичних осіб на загальну суму 24375,33 грн.

09.09.2015 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню.

Так, на думку заявника, виконавчий лист у справі видано з порушенням вимог статей 257, 258 Кодексу адміністративного судочинства, оскільки податковий орган провів по обліку уточнюючий розрахунок та відкорегував суму грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 23 292,61 грн., що потягнуло за собою визначення суми податкових зобов'язань за 2013 рік у розмірі 0 грн.

Заявник та позивач у справі в судове засідання не зявилися, про дату, час та місце судового засідання у справі повідомлені належним чином.

У силу вимог ч.3 ст. 259 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч.6 ст.12, ч.1 ст.41 КАС України, повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд розглянувши заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню.

Приймаючи рішення по суті заявленої заяви, суд врахував наступне.

Так, постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 15.04.2015 року по справі №817/729/15 стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь Дубенської ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області податкову заборгованість на загальну суму 24375 (двадцять чотири тисячі триста сімдесят п'ять) грн. 33 коп. в тому числі зі сплати єдиного податку з фізичних осіб в сумі 1082 грн. та податку на доходи фізичних осіб в сумі 23 292, 61 грн.

На виконання даної постанови суду Рівненським окружним адміністративним судом 26.05.2015 року видано виконавчий лист №817/729/15, який пред'явлено до Відділу державної виконавчої служби та відкрито виконавче провадження.

Як встановлено судом, 21.04.2015 року ФОП ОСОБА_1 було подано до Дубенської ОДПІ уточнюючу податкову декларацію про майновий стан і доходи, якою було уточнено показники декларації за 2013 рік, та визначено суму податкових зобов'язань у розмірі 0 грн.

Відповідно до п.49.1 та п.49.2 ст.49 ПК України - податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Платник податків зобов'язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є, відповідно до цього Кодексу незалежно від того, чи провадив такий платник податку господарську діяльність у звітному періоді.

Згідно ст.50 ПК України - у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобовязаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє заниження податкового зобов'язання минулих податкових періодів, зобов'язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:

а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку;

б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов'язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п'яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов'язання з цього податку.

Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Це правило не поширюється на випадки, встановлені статтею 177 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків подає уточнюючий розрахунок до податкової декларації, поданої за період, що перевірявся, або не подає уточнюючий розрахунок протягом 20 робочих днів після дати складення довідки про проведення електронної перевірки, якою встановлено порушення податкового законодавства, відповідний контролюючий орган має право на проведення позапланової перевірки платника податків за відповідний період.

Частиною 2 ст. 259 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, який видав виконавчий лист, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, або визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню, та стягнути на користь боржника безпідставно одержане стягувачем за виконавчим листом.

Як суд встановив, зазначений уточнюючий розрахунок без зауважень прийнятий податковим органом. Будь-яких відомостей та відмови податкового органу у прийнятті даного розрахунку відповідач не отримував, суду такі відомості також не надані.

Тим самим, податковий орган провів по обліку даний розрахунок та відкорегував суму грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 23 292.61 грн.

Отже, у ФОП ОСОБА_1 відсутній податковий борг з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 23 292, 61 грн.

Таким чином, виконавчий лист в адміністративній справі №817/729/15, виданий Рівненським окружним адміністративним судом 26.05.2015, не підлягає виконанню.

Керуючись статтею 259 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити .

Визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий лист в адміністративній справі №817/729/15, виданий Рівненським окружним адміністративним судом 26.05.2015.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Жуковська Л.А.