Справа № 813/4993/15
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2015-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

23 жовтня 2015 року Справа № 813/4993/15

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

суддя Кузан Р.І.,

суддя Кухар Н.А.,

секретар судового засідання Небесна М.В.,

від позивача ОСОБА_1,

від відповідача не прибув,

від третьої особи 1 не прибув,

від третьої особи 2 ОСОБА_2,

розглянув у відкритому засіданні клопотання представника третьої особи 2 про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи Міністерство культури України, ОСОБА_4, про визнання протиправною та скасування реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації, -

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_3 (далі позивач) з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач, ДАБІ України), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Міністерство культури України (далі третя особа 1), ОСОБА_4 (далі третя особа 2), в якому просить визнати протиправною та скасувати реєстрацію декларації про готовність обєкта до експлуатації №ЛВ36 від 25.11.2013 року.

Представник третьої особи 2 через канцелярію суду 23.10.2015 року подав клопотання за вх. № 35089 про залишення позовної заяви без розгляду з тих підстав, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з позовом. Клопотання мотивоване тим, що позивачу стало відомо про оскаржувану декларацію як мінімум ще у квітні 2013 року з відповідей Галицької районної адміністрації на його запити від березня 2014 року. Також пояснив, що у матеріалах справи міститься лист Галицької районної адміністрації в якому зазначено, що позивачу надавалися відповіді листами від 23.03.2014 року та від 05.05.2014 року.

В судовому засіданні 23.10.2015 року представник третьої особи 2 підтримав вказане клопотання та поінформував суд, що його довіритель ОСОБА_4 вже виготовив документи, що засвідчують його право власності на перебудоване горище по вул. Митрополита Андрея, 12.

Представник позивача проти вказаного клопотання заперечив, та у судовому засіданні подав клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду мотивоване тим, що позивач дізнався про введення спірного обєкта в експлуатацію шляхом подання декларації про готовість обєкта до експлуатації 07.07.2015 року під час зустрічі з представниками Львівської міської ради, про що зазначено у відповідному протоколі. Крім того, звернув увагу суду на те, що ухвалою від 04.01.2013 року ухвалою Галицького районного суду м. Львова заборонено здійснювати будь-які будівельні роботи по надбудові квартири АДРЕСА_1 в частині відхилення від погодженої проектної документації до вирішення справи по суті та вступу рішення в законну силу, що унеможливлювало реєстрацію декларації про готовність обєкта до експлуатації. Вважає, що стан будинку до цього часу не відповідає стану прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів.

Відповідач явки уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав. На виконання ухвали суду про витребування доказів, зокрема, дозвільних документів на виконання будівельних робіт та готовність обєкта до експлуатації за адресою м. Львів вул. Митрополита Андрея, 12, зокрема, декларації про готовність обєкта до експлуатації (№ЛВ36), надано письмові пояснення про те, що ліквідованою Інспекцією ДАБК у Львівській області така декларація серед інших не була передана на подальше архівне зберігання до Департаменту, оскільки у ліквідованій інспекції відбулося затоплення приміщення архіву та невиправне пошкодження документів, які там зберігалися. Вказаний факт зафіксований у низці документів, долучених до письмових пояснень відповідачем. З приводу питання строків звернення до адміністративного суду представник відповідача не висловив правової позиції ні усно ні в письмових поясненнях.

Міністерство культури України, третя особа 1, явки уповноваженого представника в судове засідання не забезпечило, про дату, час та місце розгляду справи повідомлене належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи чи іншого змісту не подавало.

Суд заслухав позицію представників третьої особи 2 та позивача, оглянув матеріали справи, що мають значення для вирішення клопотань стосовно строків звернення до адміністративного суду, та керується наступним.

Право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, яке передбачено ст. 55 Конституції України, відповідно до якої, права і свободи людини і громадянина захищаються судом і кожному гарантується право на оскарження в суді рішень дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. При цьому, згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Нормами ч. 1 та ч. 2 ст. 99 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

На переконання суду, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Статтею 100 КАС України передбачено можливість визнання судом причин пропуску строку звернення до суду поважними.

З позиції суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Закріплений у ч. 1 ст. 11 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Представник позивача на доказ того, що позивачу стало відомо про оскаржувану декларацію про готовність обєкта до експлуатації від 25.11.2013 року лише 07.07.2015 року подав суду протокол № 2 від 07.07.2015 року засідання комісії утвореної згідно з розпорядженням Львівського міського голови від 30.06.2015 року для вирішення конфліктної ситуації, яка склалася навколо будинку на вул. Богуна, 11.

З пояснень представника позивача судом зясовано, що саме з цього засідання, на якому позивач був присутнім, він і дізнався про існування декларації про готовність обєкта до експлуатації щодо будівництва по вул. Митрополита Андрея, 12.

Однак, суд не бере до уваги такі пояснення та документи надані представником позивача на доказ поважності причин пропуску строку звернення до суду, оскільки з даного протоколу судом зясовано, що відповідне засідання проведене з приводу забудови на вул. Богуна,11, а також присутність позивача на такому засіданні у протоколі жодним чином не відображено. Відтак, суд не вважає за можливе встановлення з протоколу наданого представником позивача будь-якої суттєвої інформації на доказ обґрунтованості клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Представник третьої особи 2 на доказ обґрунтованості клопотання про залишення позовної заяви без розгляду надав суду:

- копію звернення від 05.03.2014 року позивача та інших мешканців АДРЕСА_2, 12, до Галицької районної адміністрації з листом стосовно проведення будівництва з порушенням законодавства /а.с.66/;

- копію відповіді Галицької районної адміністрації від 21.03.2014 року мешканцям АДРЕСА_2, 12, серед яких і ОСОБА_3, в якій поінформовано про реєстрацію 25.11.2013 року декларації за №ЛВ про готовність обєкта до експлуатації /а.с.67-68/;

- копію журналу вихідної кореспонденції Галицької районної адміністрації, на доказ того, що лист надіслано на відповідну адресу /а.с.69/;

- копію доповнення до відповіді на звернення від 06.03.2014 року та копію журналу вихідної кореспонденції про надсилання доповнення /а.с.70-71/;

- копію звернення від 05.03.2014 року позивача та інших мешканців АДРЕСА_2, 12, до Галицької районної адміністрації з листом стосовно проведення будівництва з порушенням законодавства /а.с.72/;

- копію відповіді Галицької районної адміністрації від 02.04.2014 року мешканцям АДРЕСА_3, 12, серед яких і ОСОБА_3, в якій поінформовано про реєстрацію 25.11.2013 року декларації за №ЛВ про готовність обєкта до експлуатації /а.с.73-74/;

- копію журналу вихідної кореспонденції Галицької районної адміністрації, на доказ того, що листа надіслано на відповідну адресу /а.с.75/;

- копію доповнення до відповіді на звернення від 06.03.2014 року та копію журналу вихідної кореспонденції про надсилання доповнення /а.с.76/.

В судовому засіданні оглянуто копії відповідних документів завірені печаткою Галицької районної адміністрації.

Таким чином, представник позивача не обґрунтував суду поважності причин пропуску строку звернення з адміністративним позовом, на противагу чому представник третьої особи 2 надав суду належні докази того, що позивач мав можливість ще у березні-квітні 2014 року дізнатися з відповідей Галицької районної адміністрації про існування декларації про готовність обєкта до експлуатації №ЛВ зареєстрованої 25.11.2013 року.

Покликання представника позивача на те, що позивач не отримував відповідей від Галицької районної адміністрації, на які вказує представник третьої особи 2, суд до уваги не бере, оскільки представник позивача не надав суду жодних доказів звернення позивача до органів місцевого самоврядування чи до правоохоронних органів щодо неотримання відповідей на звернення від 05.03.2014 року, хоч, на переконання суду, позивач повинен був цікавитися результатами розгляду його звернень. Крім того, законодавством не передбачено обовязку органів місцевого самоврядування направляти відповіді на звернення з повідомленням про вручення.

Таким чином, суд вважає, що органом місцевого самоврядування було вчинено вичерпний перелік дій щодо надання позивачу відповіді на його звернення, на противагу чому позивач не надав суду жодних доказів вчинення ним чи іншими ініціаторами звернення дій, які б свідчили про неотримання відповідних звернень.

Суд не бере до уваги покликання представника позивача щодо вжитих ухвалою Галицького районного суду м. Львова заходів забезпечення позову, оскільки в матеріалах справи є рішення Галицького районного суду м. Львова від 03.09.2013 року у справі № 461/2/13-ц, яким Галицькій районній адміністрації відмовлено у позові до ОСОБА_4 про зобовязання до вчинення дій; заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.01.2013 року скасовано /а.с.89/.

Згідно з ч. 1 ст. 100 КАС України адміністративний позов поданий після закінчення строків встановлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Частиною 2 ст. 100 КАС України встановлено, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

З врахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 7-14, 69, 70, 99, 100, 155, 158-160, 165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

1. Клопотання представника третьої особи 2 задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи Міністерство культури України, ОСОБА_4, про визнання протиправною та скасування реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації залишити без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала може бути оскаржена, згідно ст. 186 КАС України, протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили, згідно ст. 254 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 27.10.2015 року.

Головуючий суддя Кравців О.Р.

Суддя Кузан Р.І.

Суддя Кухар Н.А.