Справа № 2а-13007/10/2670
Суддя: Шелест С.Б.
Дата ухвалення: 2010-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13 вересня 2010 року № 2а-13007/10/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шелест С.Б., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Профіт Ком"
до Державна податкова інспекція у Дніпровському районі міста Києва Державна податкова адміністрація у м.Києві
про визнання нечинним податкового повідомлення-рішення від 12.03.2010р. №/0,
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шелест С.Б., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Профіт Ком»
до відповідачів1.Державної податкової інспекції у Дніпровському районі м. Києва 2.Державної податкової адміністрації у м. Києві
провизнання недійсними податкових повідомлень рішень та нечинними рішень відповідачів

в с т а н о в и в :

ТОВ «Профіт Ком»звернулось до суду з позовом про визнання недійсним податкових повідомлень рішень від 12.03.10р. №/0, від 25.08.10р. №/2 та №/0; визнання нечинним рішення ДПІ у Дніпровському районі м. Києва від 10.06.10р. №14940/10/25-014 та рішення ДПА у м. Києві від 19.08.10р. за №4317/10/25-114.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з ч. 3 ст. 105 КАС України і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до кількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги, зокрема, про скасування або визнання нечинним рішення відповідача субєкта владних повноважень повністю чи окремих його положень.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно правові спори, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правовий акт - офіційний письмовий документ, прийнятий або затверджений уповноваженим на це суб'єктом нормотворення у визначеній законодавством формі та за встановленою законодавством процедурою, спрямований на регулювання суспільних відносин, що містить норми права, має неперсоніфікований характер і розрахований на неодноразове застосування.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації.

В даному випадку, осорювані позивачем рішення ДПІ у Дніпровському районі м. Києва та ДПА у м. Києві, прийняті податковим органом в процедурі адміністративного оскарження позивачем податкового повідомлення рішення, не є актами державного чи іншого органу в розумінні КАС України, оскільки такі рішення не породжують жодних правових наслідків, що спрямовані на регулювання тих чи інших суспільних відносин і не мають обовязкового характеру для платника податків, який перевірявся.

В спірних правовідносинах актом, що має певні правові наслідки, породжує права та обовязки для позивача (акт індивідуальної дії) є рішення податкового органу, прийняті за результатами проведеної перевірки та розгляду скарг позивача, тобто в даному випадку - податкові повідомлення рішення від 12.03.10р. №/0, від 25.08.10р. №/2 та №/0.

Отже, рішення податкових органів, прийняті за результатами розгляду скарг позивача в процедурі адміністративного оскарження, не можна вважати їхніми рішеннями, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, а відтак вони не підпадають під дію пункту 1 частини 2 статті 17 КАС.

Враховуючи викладене, позовна заява потребує уточнення та узгодження із нормами КАС України.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання; якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються імя представника, його поштова адреса, а також номер засобу звязку, електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом (ч. 7 ст. 56 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 58 КАС України повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують, зокрема, займану ними посаду.

Як вбачається із поданих матеріалів, позовна заява підписана директором ТОВ «Профіт Ком»ОСОБА_1, однак матеріали справи не містять підтверджень повноважень вказаної особи. Крім того, позовна заява не містить дати її підписання.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно долучити до поданого позову витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців станом на день звернення до суду, наказ про призначення на посаду директора та копію позовної заяви із зазначенням дати її підписання.

Відповідно до ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Перелічені недоліки повинні бути усунені позивачем у строк до 22 вересня 2010 року шляхом уточнення змісту позовних вимог та подання документів, не доданих до позовної заяви.

На підставі вищенаведеного керуючись ст. ст. 106, 108, 160 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

залишити без руху позовну заяву ТОВ «Профіт Ком».

Встановити позивачу строк до 22 вересня 2010 року для усунення недоліків позовної заяви.

Дана ухвала набирає законної сили відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Шелест С.Б.