Справа № 810/4287/15
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2015-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

22 жовтня 2015 року 810/4287/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор плюс" до Відділу державної виконавчої служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції, третя особа - ОСОБА_1 про скасування постанови в частині та зобовязання вчинити дії.

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор плюс" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області, третя особа - ОСОБА_1 про скасування постанови в частині та зобовязання вчинити дії.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною другою статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з такого.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк в шість місяців, у даній категорії справ, визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд зясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів убачається, що позивач просить суд визнати протиправною та скасувати в частині постанову державного виконавця про арешт майна боржника від 10.12.2009. Водночас, позовна заява подана до суду 29.08.2015, тобто із пропуском строку на звернення до суду, встановленого статтею 181 Кодексу адміністративного судочинства України, і при цьому позивач не подав клопотання про поновлення строку на звернення до суду та стверджує, що дізнався про наявність оскаржуваної постанови лише 19.08.2015 при зверненні до нотаріуса.

У зв'язку із цим, ухвалою суду від 07.09.2015 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор плюс" залишено без руху, для надання позивачеві додаткового часу щодо обгрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду, шляхом подачі суду письмових пояснень із підтверджуючими доказами обставин поважності причин пропуску строку на звернення до суду.

Позивачем до Київського окружного адміністративного суду подано заяву про усунення недоліків з письмовими поясненнями, відповідно до яких Товариство з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор плюс" зазначає, що підприємством не було порушено строку звернення до суду, оскільки на момент укладення договору факторингу № 15 від 28.11.2012 року за яким право вимоги по договору кредиту № 2619/0508/71-026 від 13.05.2008 перейшло від ПАТ «УкрСиббанк» до ТОВ «Факторингова компанія "Вектор Плюс» останньому не було відомо про арешт майна, а стало відомо лише 19.08.2015, при зверненні до нотаріуса.

Крім того, як зазначає позивач, в період з 28.11.2012 по 18.08.2015 року протягом якого позивачем не встановлювалась ситуація щодо наявності арештів на відступлене за вищевказаним договором факторингу майно, яке забезпечує виконання договору № 2619/0508/71-026 від 13.05.2008, товариством проводились заходи щодо добровільного погашення заборгованості, шляхом неодноразового направлення на адресу третьої особи боржника листів та здійснення телефонних дзвінків з повідомленням про погашення заборгованості та наслідків несплати.

При цьому, на підтвердження звернення до боржника ОСОБА_1 позивачем надано суду лише витяг з електронного реєстру поштових відправлень.

Проте, суд не бере до уваги вказаний витяг, зважуючи на те, що на витязі з електронного реєстру поштових відправлень відсутній штамп поштової установи про відправлення поштової кореспонденції. Крім того, до витягу не додано фіскальний чек про надання послуг поштовим відділенням за послуги пересилання поштової кореспонденції. Отже, такий документ не є доказом надіслання поштової кореспонденції на адресу ОСОБА_1.

Також позивачем не додано до письмових пояснень копій листів, які, як стверджує позивач, надсилались на адресу третьої особи. Позивачем не надано жодних підтверджуючих документів здійснення телефонних дзвінків боржнику (телефонограм або факсограм).

Таким чином, позивачем не надано суду на виконання вимог ухвали суду від 07.09.2015 доказів поважності причин пропуску строку на звернення до суду, а доводи, наведені у поясненнях відносно того, що позвичаем у період з 28.11.2012 по 18.08.2015 не встановлювалась ситуація щодо наявності арештів на майно, оскільки товариством проводились заходи щодо добровільного погашення заборгованості, шляхом неодноразового направлення на адресу третьої особи боржника листів та здійснення телефонних дзвінків, не підтверджуються жодними доказами.

Суд зазначає, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла обєктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Водночас, як вбачається із матеріалів справи, 28.11.2012 Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» відповідно до Договору факторингу № 15 відступило позивачеві свої права вимоги за зобов'язаннями третьої особи по кредитному договору. Разом із відступленням права вимоги позивачу було відступлено і право на майно третьої особи, що перебуває в іпотеці відповідно до договору від 28.11.2012 про відступлення прав за іпотечними договорами.

Таким чином, починаючи з 28.11.2012 позивач мав можливість та повинен був отримати відомості про стан майна боржника третьої особи, яке було предметом договору іпотеки та арештоване відповідно до постанови від 10.12.2009.

Водночас, за яких поважних причин позивач тривалий термін (з 28.11.2012 по 18.08.2015) це не робив позивачем суду належними доказами не доведено. Тим більше, що на час укладення договору від 28.11.2012 про відступлення прав за іпотечним договорами, який набув чинності з моменту його підписання, постанова про арешт майна третьої особи вже була прийнята.

За таких обставин, позивачем не надано належних та допустимих доказів, які надавали б суду можливість обчислювати процесуальний строк з моменту звернення до нотаріуса та які б свідчили, що позивач був позбавлений обєктивної можливості дізнатись про порушення своїх прав протягом майже трьох років з моменту передачі права вимоги за договором факторингу від 28.11.2012 № 15.

Відповідно до частини першої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З огляду на ту обставину, що позивачем не доведено поважності причин за яких такий строк було пропущено та беручи до уваги те, що адміністративний позов подано позивачем з порушенням строку на звернення до суду, суд не вбачає підстав для поновлення такого строку.

Керуючись статтями 99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор плюс" до Відділу державної виконавчої служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції, третя особа - ОСОБА_1 про скасування постанови в частині та зобовязання вчинити дії, - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, - надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панова Г. В.