Справа № 810/3405/15
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2015-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2015 року 810/3405/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл" про застосування заходу реагування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл"(далі - відповідач) про застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи АЗС та АГЗП ТОВ "Стейт Оіл" за адресою: проспект Героїв Сталінграду, 22 Д, м. Миколаїв (далі - АЗС).

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що сукупність встановлених при перевірці відповідача порушень може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій (пожеж), не дозволить вчасно їх ліквідувати та потенційно загрожує життю і здоровю людей.

Позиція відповідача, викладена в запереченнях, в тому, що позивачем не встановлено порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, тому не може бути застосовано захід реагування у вигляді повного зупинення АЗС Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл".

В судове засідання сторони, повідомлені належним чином про місце, дату та час, не з'явились. Від представників сторін до суду надійшли клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Судом встановлено, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, тому суд вирішив розгляд справи проводити в порядку письмового провадження на основі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд встановив наступні обставини справи та правовідносини, що склалися між сторонами.

17.07.2015 відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі - ГУ ДСНС) від 15.07.2015 № 268 на підставі посвідчення на перевірку від 15.07.2015 № 90 посадовими особами ГУ ДСНС здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту субєктом господарювання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл" за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, пр. Героїв Сталінграду, 22Д.

Посвідчення про проведення планової перевірки від 15.07.2015 № 90 було надано для ознайомлення особисто начальнику структурного підрозділу позивача - ОСОБА_1, про що свідчить його підпис на вказаному документі.

Під час здійснення перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту було встановлено, що експлуатація АЗС здійснюється з порушеннями правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

- територія та приміщення операторської не забезпечено відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», а саме покажчики сухотрубів (порушено п. 8 p. II Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Мінюсті України від 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - Правила);

- автозаправна станція не відповідає вимогам Інструкції проектування АЗС, а саме: на в'їздах і виїздах з території не передбачено похилі підвищення висотою не менше як 0,2 м та дренажні лотки для відведення забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди (порушено пп. 10.1. п.10, p. VI Правил, згідно з вимогами якого АЗС повинні відповідати вимогам Інструкції щодо вимог пожежної безпеки під час проектування автозаправних станцій, затвердженої наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 06 грудня 2005 року № 376, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 20 березня 2006 року за № 291/12165. (НАПБ Б.05.019-2005, далі - Інструкція АЗС), а саме пункт 2.1.1 p. II Інструкції АЗС, згідно з вимогами якої на в'їздах і виїздах з території АЗС з наявністю рідкого моторного палива та БП АЗС з наявністю рідкого моторного палива слід влаштовувати похилі підвищення висотою не менше як 2 м або дренажні лотки для відведення забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди. Дренажні лотки повинні бути приєднані до приймальної воронки. Лотки та воронки слід закривати металевими ґратами);

- не виконані заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушено п. 1.20., п. 1, p. IV Правил, згідно з вимогами якого замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені Правилами технічної експлуатації електроустановок);

- в приміщеннях операторської АЗС відгалужувальні та зєднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів, (порушено пп. 1.7., п.1, p. IV Правил, відповідно до якого в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та зєднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів);

- лінії живлення до побутового кондиціонера приміщення операторської не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту, (порушено пп. 2.26. п. 2. p. IV Правил, відповідно до якого лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів);

- в приміщенні АЗС допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами, (порушено пп. 1.18. п.1, p. IV Правил, відповідно до якого забороняється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами);

- пожежний щит не доукомплектовано засобами пожежогасіння: лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт. (порушено пп. 3.11. п.З. р V Правил, відповідно до якого до комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.);

- АЗС не оснащена жорсткою буксирною штангою довжиною не менш 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі, (порушено пп. 11 п.1, p. VII НАПБ В.01.058.2008/112 «Правила пожежної безпеки для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів» затверджені наказом Міністерства палива та енергетики України 24 грудня 2008 року N 658 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16 березня 2009 року за N 235/16251;

- для відкривання і закривання пробок металевої тари та проведення інших робіт у вибухонебезпечних зонах на АЗС не забезпечено набір інструменту з металу, що не утворює іскор, (порушено пп. 10.11. п.10. р. VII Правил, відповідно до якого для відкривання і закривання пробок металевої тари та проведення інших робіт у вибухонебезпечних зонах на АЗС повинен бути набір інструменту з металу, що не утворює іскор).

За результатами перевірки позивачем було складено ОСОБА_2 перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 17.07.2015 № 27 (далі - ОСОБА_2 перевірки).

ОСОБА_2 перевірки був підписаний відповідальною особою відповідача без зауважень та отриманий 17.07.2015 особисто ОСОБА_3, про що свідчить особистий підпис.

Так, позивач на виконання вимог ч. 2. ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», які передбачають, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом, звернувся з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами даної адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України №20/2013 від 16 січня 2013 року, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з приписами ст. 64 Кодексу цивільного захисту України та пункту 6 цього Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно- територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Пунктом 12 частини 1 статі 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до п. п. 1, 4, 10 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Згідно ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду контролю) у сфері господарської діяльності» повне або часткове зупинення виробництва виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Згідно із частиною першою статті 183-6 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах щодо підтвердження обґрунтованості вжиття субєктами владних повноважень заходів реагування на виявлені під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності порушення вимог законодавства у разі, якщо необхідність такого підтвердження передбачена законом, здійснюється на підставі адміністративного позову субєкта владних повноважень, яким ужито відповідних заходів реагування.

Системний аналіз значених норм приводить суд до висновку, що порушення, встановлені при проведенні перевірки та зазначених в ОСОБА_2 перевірки, не несуть пряму загрозу життю та здоров'ю людей, разом з тим, не можуть бути співвідносними з застосуванням заходу реагування як повного зупинення АЗС відповідача.

Ч. 7 ст. 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» надає право перевіряючому органу протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) скласти припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно із ч. 8 ст. 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно ч. 9 ст. 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов'язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) або його заступником.

Водночас, ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачає, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право вимагати від суб'єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства.

Пунктом 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Також, слід зазначити, що позивачем не прийнято відносно відповідача будь-яких рішень, приписів для надання можливості відповідачу усунути порушення, виявлені у відповідності до вимог ст. 68, 69 Кодексу цивільного захисту України, а також звернення до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування є передчасним, оскільки сам ОСОБА_2 перевірки не містить вимог позивача та встановлених строків, які підлягають обов'язковому виконанню суб'єктом господарювання, не є рішенням суб'єкта владних повноважень, а лише містить факти виявлених порушень, а тому такий акт перевірки не може служити належним доказом невиконання відповідачем законних вимог позивача.

У зв'язку з недоведеністю позивачем, що встановлені порушення несуть загрозу життю та здоров'ю людей, які не сумісні із застосуванням іншого заходу реагування, як повного зупинення роботи АЗС, а відтак всебічно та об'єктивно дослідивши докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необгрунтованим, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Терлецька О.О.