Справа № 825/3240/15-а
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2015-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2015 року Чернігів Справа № 825/3240/15-а

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Кашпур О.В.,

при секретарі - Пушенко О.І.,

за участі представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Семенівська мануфактура" до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення та картки відмови, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 07.09.2015 року звернувся з позовом до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби і просить скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/000143/2 від 28 серпня 2015 року; скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00192 Чернігівської митниці ДФС.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що статтями 49, 51, 52, 53, 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору. Виходячи з аналізу положень ст.. 55 Митного кодексу України вбачається, що чинне законодавство України встановлює перелік обставин, які можуть слугувати підставами для прийняття рішення про коригування митної вартості. До них відноситься заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість товарів у тому числі невірне визначення митної вартості товарів. Однак, приймаючи Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/000143/2 від 28 серпня 2015 року Чернігівська митниця ДФС зазначила, що підставою для проведення коригування митної вартості товарів, поставлених на виконання умов Контракту №ВАSМ 10/09/14 від 10 вересня 2014 року, є відсутність у поданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, в звязку з чим на підставі інформації, наявної у митного органу визначення митної вартості товару було здійснено на підставі резервного методу. З цього приводу позивач зауважує, що виходячи з розяснень наданих Міністерством доходів і зборів України у листі від 07 травня 2014 року № 10441/7/99-99- 10-03-01-17 відомості з інформаційних баз даних Міндоходів мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об'єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

Митний кодекс України містить вичерпний перелік підстав, за наявності яких митні органи можуть провести коригування митної вартості товарів і серед них не містися така підстава для проведення коригування митної вартості товарів, як відсутність у поданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Крім того, частина 3 ст. 53 Митного кодексу України визначає якими повинні бути дії митного органу у разі якщо документи, подані для підтвердження митної вартості товару, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у такому випадку декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: для підтвердження митної вартості товару. Однак, жодної письмової вимоги щодо надання додаткових документів на адресу декларанта не надходило, що свідчить про те, що документів, поданих на підтвердження митної вартості товару, поставленого на виконання умов Контракту №ВАSМ 10/09/14 від 10 вересня 2014 року, було достатньо для визначення митної вартості товару, заявленого до митного оформлення.

Також позивач зазначає, що посилання відповідача на те, що звіт про оцінку майна №04-04/08/118 від 20 серпня 2015 року не містить інформації щодо ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України, позивач вважає безпідставними оскільки висновок експерта по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача щодо визначення вартості обєкта оцінювання, в звязку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача та здійснюються кожним субєктом господарювання на власний розсуд. Посилання Чернігівської митниці на те, що Калькуляція на товар собівартості на тканини від 03.08.2015 року дійсна на період з 10.05.2015 по 10.07.2015 року, в той час як відвантаження товару здійснено 27.07.2015 згідно інвойсу від 27.07.2015р., як на підставу для коригування митної вартості товару є необґрунтованими через те, що калькуляція не містить періоду дії, в ній лише зазначається що вказана ціна є дійсною щодо товарів, які було виготовлено у період з 10 травня 2015 року до 10 липня 2015 року. Щодо зауважень з приводу платіжного доручення №4 від 23.07.2015 року наводимо наступне, то ст. 5 контракту вказує, що оплата товару здійснюється на наступних умовах: сума передплати відповідно до рахунку-фактури про передплату, залишок суми від повної вартості товару сплачується впродовж 3-х місяців з фактичної дати поставки.

Також позивач зазначає, що якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному з продавцем покупцю. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Враховуючи вказані обставини, у Чернігівської митниці ДФС були відсутні підстави для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту) та застосуванні резервного методу визначення митної вартості товарів при якому було застосовано цінову інформацію про подібні товари, наявну у митного органу.

Щодо протиправності картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00192 не можна вважати такою, яка прийнята з додержанням положень чинного законодавства України, тобто законною, оскільки Чернігівською Митницею ДФС не було вказано, які саме підстави дають обґрунтовану можливість вважати, що заявлено неповні чи/або недостовірні відомості щодо митної вартості товару, зокрема не вказано які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначено чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових. Враховуючи все зазначене, позивач вважає, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги з врахуванням уточнення підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав просив в їх задоволенні відмовити, зазначив, що відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом. Під «дійсною вартістю» розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції. Тобто, орган доходів і зборів, в першу чергу, цікавить конюнктура ринку відповідного товару та відповідність оцінюваного товару конюнктурі цього ринку. При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару орган доходів і зборів повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується саме на дійсній вартості. Тому для підтвердження ціни, як «дійсної вартості» товару у розумінні ст. VII ГАТТ, органом доходів і зборів аналізуються висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості вищевказаного товару та проведенні аналізу поданих до митного оформлення за МД № 102110000/2015/024783 документів встановлено: прайс-лист від 15.07.2015 № 90010 не містить інформації щодо періоду дії цін та країн, на які поширюється дана цінова пропозиція; надана калькуляція собівартості на тканини від 03.08.2015 № BTCN2015312/01 дійсна на період з 10.05.2015 по 10.07.2015, в той час як відвантаження товару згідно інвойсу від 27.07.2015 № BTCN2015312 здійснено 27.07.2015; згідно платіжного доручення від 28.05.2015 № 4 неможливо перевірити перерахування коштів на дану поставку. Відповідно до ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється шляхом попередньої оплати згідно рахунка-фактури, а залишок суми від повної вартості партії підлягає оплаті протягом трьох місяців з дати фактичної оплати. Натомість Позивач до митного оформлення не надав рахунку для здійснення попередньої оплати; звіт про оцінку майна від 28.08.2015 № 04-04/08/118 не містить інформацію ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України. Даний звіт не містить інформації щодо використаних джерел Інтернет ресурсів, вартісних показників сировинних матеріалів, виробничих витрат та інших вартісних складових на задекларований товар. Зазначений висновок взяти до уваги при прийнятті рішення за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) неможливо, оскільки перевірити достовірність цінової інформації у цьому висновку не має можливості. Крім того, декларантом до митного оформлення надано звіт про оцінку майна від 28.08.2015 № 04-04/08/118 не в повному обсязі. Вищеперелічені факти свідчать про те, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та не дають можливості відповідно до вимог ч. 9 ст. 58 МКУ здійснити розрахунки на основі обєктивних даних, що підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Відповідно до ч. 3 ст. 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої ст. 57 цього Кодексу. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. З ст. 57 МК України). При цьому, відповідач звертає увагу суду на те, що згідно частини 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обовязковою при її обчисленні. Чернігівська митниця зазначає, що у звязку з відсутністю можливості застосування інших методів, при здійсненні митної оцінки, був застосований резервний метод, на основі інформації у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (далі - ЄАІС) на подібні товари. При цьому, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст. ст. 58-59 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 55 та ч. 4 ст. 57 МКУ посадовою особою митниці проведена консультація з декларантом з метою визначення основи вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари. В ході проведення консультації декларант не надав цінової інформації щодо імпорту ідентичних та/або подібних товарів на митну території України. У звязку з тим, що позивачем цінова інформація не була надана, а до митного оформлення подані документи, які містили неповні відомості про митну вартість товару, тому митницею прийняті рішення про коригування митної вартості товарів №№ 1-3, заявлених до митного оформлення за МД від 28.08.2015 року № 102110000/2015/024783, та винесене відповідне Рішення від 28.08.2015 року № 102000010/2015/000143/2.

Крім того, Чернігівська митниця зазначає, що позивач скористався наданим йому правом щодо випуску товарів у вільний обіг під гарантійні зобовязання з метою надання додаткових документів, які б підтверджували визначену ним за методом визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, митну вартість спірного товару. Однак позивач не скористався правом на надання додаткових документів. Враховуючи наведене, відповідач вважає, що рішення про визначення митної вартості товару та картки відмови в прийнятті митної декларації є законними та не підлягають скасуванню.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Встановлено, що Приватним підприємством «Семенівська мануфактура» було укладено контракт №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року із CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD, відповідно до умов якого CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD взяло на себе зобовязання поставити ПП «Семенівська мануфактура» товари в асортименті, а ПП «Семенівська мануфактура» зобовязалося оплатити товар згідно з умовами даного Контракту.

Як встановлює стаття 3 контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року поставка товару за даним контрактом здійснюється у повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010», а умови поставки для кожної партії товару визначаються і узгоджуються сторонами в рахунку-фактурі.

Відповідно до ст. 2 Контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року загальна кількість і асортимент товару, що підлягає поставці складається з товарних партій, кількість яких визначається у рахунку-фактурі на кожну партію товару.

Відповідно до інвойсу №BTCN2015312 від 27 липня 2015 року CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD здійснило поставку партії товару згідно договору. Відповідно до інвойсу товар поставляється за базисом поставки CFR Іллічівськ (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010». Тобто CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD взяло на себе зобовязання сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення.

Згідно інвойсу №BTCN2015312 від 27 липня 2015 року та пакувального листа до зазначеного інвойсу, партія товару, яка підлягає поставці складається з текстилю у асортименті, загальною вартістю 40449,02 доларів США.

Товар було передано перевізнику MAERSK LINE, що підтверджується коносаментом MAEU574617812, в якому вказується, що товар прибуде у місце призначення контейнером MRKU4129495.

Кількість та вартість товару, що поставляється, підтверджується також видатковою накладною 312 від 24 липня 2015 року, яка визначає, що на виконання контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року контейнером MRKU4129495 буде здійснено поставку текстиля у асортименті, загальною вартістю 40449,02 доларів США.

Вказаний товар у порту призначення (м. Іллічівськ) було отримано ПП «Інтервід», яку відповідно до умов договору №11-03 від 01 листопада 2014 року на транспортно-експедиторське обслуговування, укладеного між ПП «Семенівська мануфактура» та ПП «Інтервид», надає транспортно-експедиторські послуги щодо перевезення експортно-імпортних вантажів по території України, для доправлення його до Чернігівської митниці ДФС для митного оформлення (випуску) товарів.

Між позивачем та ПП «Національні традиції» було укладено договір№20/10-14/02 від 20 жовтня 2014 року про надання послуг по декларуванню товарів, відповідно до якого ПП «Національні традиції» взяло на себе зобовязання надати Приватному підприємству «Семенівська мануфактура» послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів.

ПП «Національні традиції» 28.08.2015 було подано до Чернігівської митниці митну декларацію № 102110000/2015/024783 та задекларовано товар:

полотна трикотажні, виготовлені з синтетичних волокон: 95% поліестер, 5% еластомерних ниток (спандекс). Використовується в текстильній промисловості. Виробник - CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD. Торгівельні марки: RAJHANS, New Sample. Країна виробництва - Китай;

тканини з синтетичних комплексних ниток (100% текстурованих поліефірних ниток). Використовується в текстильній промисловості. Виробник - CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD. Торгівельні марки - RAJHANS, New Sample. Країна виробництва - Китай;

ворсове поперечно вязане трикотажне полотно з синтетичних поліефірних волокон зі стриженим розрізаним ворсом. Використовується в текстильній промисловості. Виробник - CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торгівельна марка - RAJHANS. Країна виробництва - Китай.

Митна вартість товару, який підлягав митному оформленню, визначена позивачем за ціною договору (контракту) відповідно до ст. 58 Митного кодексу України.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів, що поставлялися відповідно до умов Контракту № ВАSМ10/09/14 від 10 вересня 2014 року декларантом було подано копії наступних документів:

Міжнародної товарно-транспортної накладної №9495 від27.08.2015р;

Коносамента MAEU574617812 від 27.07.15р;

Платіжного доручення № 4 від 23.07.15;

Прас-листа виробника від 15.07.2015р № 90010;

Калькуляції № BTCN2015312/01 від 03 серпня 2015 року;

Інвойса № BTCN2015312 від 27 липня 2015 року;

Пакувального листа № б/н до інвойсу № BTCN2015312 від 27 липня 2015 року;

Контракту № ВАSМ10/09/14 від 10 вересня 2014 року;

Додаткової угоди № 7 від 06.07.2015р. до контракту № ВАSМ10/09/14 від 10 вересня 2014 року;

Договору № 20/10-14/02 про надання послуг по декларуванню товарів від 20.10.2014р.;

Договору № 11-03 на транспортно-експедиційне обслуговування від 01.11.2014р.;

Акта № 6748 про зважування вантажу від 25.08.2015р.;

Видаткової накладної 312 від 24 липня 2015 року;

Відвантажувальної специфікації № BTCN2015312/28 від 28 липня 2015 року;

Звіту про оцінку майна № 04-04/08/118 від 28.08.2015р.;

Комерційної пропозиції № б/н від 03.05.2015р.;

Листа № 366 від 28.08.2015р.;

Листа № 1/BTCN2015312 від 03 серпня 2015 року;

Листа №9.007/12.08 від 12 серпня 2015 року;

Листа №10.007/12.08 від 12 серпня 2015 року;

Листа №11.007/12.08 від 12 серпня 2015 року;

Листа ВАSМ2015/062 від 14.08.2015 року

Листа № BTCN2015312/10 від 11.08.2015 року;

Листа № BTCN2015312/11 від 11.08.2015 року;

Листа № BTCN2015312/12 від 12.08. 2015 року;

Листа № BTCN2015312/27 від 27.07. 2015 року;

Прайс-листа №DF22 від 15 липня 2015 року;

Акту № б/н про проведення фізичного огляду від 28.08.2015р.;

Екологічної декларації № 9321 від 25.08.2015р.

Як свідчить повідомлення 182312 від 28.08.2015 року та лист № 798 від 28.08.2015 року ПП «Національні традиції» (а.с. 88, 86) проведена консультація між митним органом та декларантом з метою визначення основи митної вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари по МД 102110000/2015/024783.

Чернігівською митницею було винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 28.08.2015 року № 102000010/2015/000143/21, яким позивачу відкориговано митну вартість товару тканини;

артикул WT-14751, WT-14750, WT-14971, WT-14972, WT-15106, WT-15106, WT-15038, WT-15039, WT-15229, FD-3403, WT-14817, WT-14818 з 19859,20 дол. США до 29955,00 дол. США, сума за одиницю товару 3,7500 дол. США.;

артикул AT-14867, AT-14871, AT- 15354, AT-15020, WT-15234 з 17492,22 дол. США до 23241,90 дол. США, сума за одиницю товару 0,7706 дол. США;

артикул WT-15528 з 3097,600 дол. США до 4653,75 дол. США, сума за одиницю товару 3,7500 дол. США.

Відповідач у своєму рішенні зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 55 та ч.4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.

Звіт про оцінку майна від 28.08.2015 № 04-04/08/118 не містить інформацію ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України.

Перевірити перерахування коштів на дану поставку згідно платіжного доручення від 28.05.2015 № 4 неможливо. Неподання до митного оформлення рахунку для здійснення попередньої оплати

Надана калькуляція собівартості на тканини від 03.08.2015 № BTCN2015312/01 дійсна на період з 10.05.2015 по 10.07.2015, в той час як відвантаження товару здійснено 27.07.2015 згідно інвойсу від 27.07.2015 № BTCN2015312.

Подані до митного оформлення документи відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни , що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Неможливість відповідно до вимог ч. 9 мст. 58 МК України здійснити розрахунки на основі обєктивних даних, що підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

У митного органу наявна цінова інформація на подібні товари: митні декларації від 14.08.2015 року № 125130013/2015/406969, від 18.08.2015 року № 102110000/2015/024496 тов. 1-3,75 дол. США/кг, тов. 2-3,30 дол. США/кг, тов. 3-3,75 дол. США/кг. Митну оцінку здійснено із застосуванням резервного методу.

Другий метод визначення митної вартості за ціною угоди щодо ідентичних товарів не застосовано, через відсутність цінової інформації на ідентичні товари.

Третій метод визначення митної вартості за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовано, так як через відсутня цінова інформація на подібні товари.

Четвертий метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовано, через відсутність основи для віднімання.

П'ятий метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не застосовано, через відсутність основи для додавання.

Також, Чернігівською митницею було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 12010000/2015/00192, якою відмовлено у прийнятті митної декларації № 102110000/2015/024783 від 28.08.2015 року.

Відповідно до ст.. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із ч. 1, 2, 3 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 ст. 53 Митного кодексу України передбачено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 1 ст. 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частин 1- 4 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що митний орган вправі вимагати від декларанта надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару, визначеної в митній декларації та перелік яких наведено в ч. 3 ст. 53 МК України, за наявності обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. Підставами для витребування у декларанта додаткових документів щодо підтвердження митної вартості товару ч. 3 ст. 53 МК України визначає випадки, якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В судовому засіданні було встановлено, що з декларантом було проведено консультації, та хоча в рішенні про коригування митної вартості було зазначено, що підставою для коригування вартості є відсутність у поданих позивачем документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей про ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, однак ПП «Семенівська мануфактура» не було запропоновано надати додаткові документи на підтвердження числових значень складових митної вартості товарів відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що митним органом підтверджено надання всіх підтверджуючих показники митної вартості товару документи.

Чернігівською митницею зазначено, що підставами вважати, що в наданих до митного оформлення ПП «Семенівська мануфактура» документах відсутні всі відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари стало те, що:

звіт про оцінку майна №04-04/08/118 від 28 серпня 2015 року не містить інформації щодо ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України;

перевірити перерахування коштів на дану поставку товару згідно платіжного доручення від 23.07.2015 року неможливо. Неподання до митного оформлення рахунку для здійснення попередньої оплати;

калькуляція на товар собівартості на тканини від 03.08.2015 року дійсна на період з 10.05.2015 по 10.07.2015 року, в той час як відвантаження товару здійснено 27.07.2015 згідно інвойсу від 27.07.2015р.

Суд вважає, що зазначені обставини не свідчать про те, що надані позивачем документи не містья всіх відомостей щодо чсилового значення складових митної вартості товару виходячи з наступного.

Оцінка майна, майнових прав, згідно з ч. 1 ст. З Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору.

Ціною, згідно з ч. 1 ст. 189 Господарського кодексу України є вираженим у грошовій формі еквівалентом одиниці товару (продукції, робіт, послуг, матеріально- технічних ресурсів, майнових та немайнових прав), що підлягає продажу (реалізації), який повинен застосовуватися як тариф, розмір плати, ставки або збору, крім ставок і зборів, що використовуються в системі оподаткування.

Як визначає ч. 1 ст. 190 Господарського кодексу України на всі види продукції (робіт, послуг) встановлюються вільні ціни, за винятком тих, на які встановлено державні регульовані ціни.

Згідно з ч. 2 ст. 190 Господарського кодексу України вільні ціни визначаються суб'єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб'єкта господарювання.

Отже, висновок експерта по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача щодо визначення вартості обєкта оцінювання, в звязку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача та здійснюються кожним субєктом господарювання на власний розсуд.

Як свідчить звіт про оцінку майна №04-04/08/118 від 28 серпня 2015 року, виконаний ТОВ «Професіонал» оцінювач вважає, що ринкова вартість обєкту оцінки - товару тканини, що належить ПП «Семенівська мануфактура» з урахуванням мети оцінки за курсом НБУ на 28.08.2015 року складає:

артикул WT-14751, WT-14750, WT-14971, WT-14972, WT-15106, WT-15106, WT-15038, WT-15039, WT-15229, FD-3403, WT-14817, WT-14818 - 19688,00 дол. США., ціна за одиницю товару 1,15 дол. США та всього - 419690,38 грн.

артикул AT-14867, AT-14871, AT- 15354, AT-15020, WT-15234 - 17291,16 дол. США., ціна за одиницю товару 0,86 дол. США та всього - 368596,78 грн.;

артикул WT-15528 - 3068,56 дол. США, ціна за одиницю товару 3,17 дол. США та всього - 65412,69 грн. Всього собівартість товару складає 40047,72 дол. США, що є еквівалентом 853699,85 грн.

Отже субєктом оціночної діяльності підтверджено ціну товару, наведену в калькуляції, а також перенесену позивачем як складову частини митної вартості товару, суд вважає, що зазначений звіт містить всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та висновки наведене в звіті не спростовані належним чином, а тому суд вважає, що вказаний звіт про оцінку майна №04-04/08/118 від 28 серпня 2015 року повинен враховуватись.

Щодо посилань відповідача на те, що калькуляція дійсна на період з 10.05.2015 по 10.07.2015 року, суд вважає їх необґрунтованими, оскільки як свідчить текст калькуляції (а.с. 39) калькуляція собівартості складена на період виготовлення товару з 10.05.2015 по 10.07.2015 року, в самій калькуляції не визначено період її дійсності. Отже калькуляція собівартості товару підтверджує вартість текстилю, що було виготовлено в період, зазначений в калькуляції. Крім того, суд зазначає, що калькуляція не є документом, по якому здійснюється оплата та поставка товару, адже таким підтверджуючими документами є інвойс та коносамент, а сама калькуляція лише розшифровує вартість товару, тобто відповідно до положень ст.. 53 МК україни калькуляція не є обовязковим документом для визначення митної вартості товарів, а є допоміжним документом, який надається декларантом на власний розсуд.

Посилання Чернігівської митниці на те, що позивачем не було надано до митного оформлення рахунку для здійснення попередньої оплати, що не дає змоги перевірити перерахування коштів на дану поставку товару суд не приймає до уваги. Відповідно до ст.. 5 Контракту оплата товару здійснюється на наступних умовах: сума передплати відповідно до рахунку-фактури про передплату, залишок суми від повної вартості товару сплачується впродовж 3-х місяців з фактичної дати поставки.

У відповідності до ст. 3 Контракту умови поставки визначаються та погоджуються сторонами для кожної окремої партії товару та вказуються в інвойсі. Як вбачається з інвойсу №ВТСК2015312 від 27.07.2015 року попередня оплата за даною поставкою не погоджувалась та не проводилась.

У звязку з викладеним до митного оформлення не подавався рахунок для здійснення попередньої оплати, однак позивачем було подано до Чернігівської митниці платіжне доручення №4 від 23.07.2015 року (а.с. 35), що свідчить про здійснення перерахування ПП «Семенівська мануфакттура» на рахунок CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD коштів в сумі 30000,00 дол. США в рахунок оплати за здійснену поставку партії товару, таким чином відповідачу було надано підтвердження фактичної оплати, тобто всі відомості щодо перерахування коштів за поставку товару, що предявлявся до митного оформлення.

Крім того, поставка товару відбувалась на умовах CFR Іллічівськ (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару, а саме перевезення товару до порту призначення (фрахт). Вказана обставина підтверджується листом CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD № BTCN2015312/10 від 27 липня 2015 року (а.с. 73, 74) в якому зазначено , що вартість морського перевезення включена до ціни товару, вказаної у інвойсі № BTCN2015312 від 27 липня 2015 року. Крім того, про включення до ціни товару вартості фрахту свідчить і калькуляція №BTCN2015312/01 від 03 серпня 2015 року, надана CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD (а.с. 38, 39).

Умови поставки за базисом CFR (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» не передбачають обовязку страхування товару, CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD як постачальником не здійснювалося морське страхування товару від ризику загибелі або пошкодження під час перевезення, що підтверджується повідомленням CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD №BTCN2015312/11 від 27 липня 2015 року, яким Приватне підприємство «Семенівська мануфактура» було повідомлено, що у відношенні до товарів, відвантажених за інвойсом № BTCN2015312 від 27 липня 2015 року, контейнером MRKU 4129495, страхування вантажу не здійснювалося (а.с. 75, 76). Приватне підприємство «Семенівська мануфактура» також не здійснювало страхування товару, що підтверджується листом №11.007/12.08 від 12 серпня 2015 року.

Враховуючи вказані обставини для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов контракту № BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року за інвойсом № BTCN2015312 від 27 липня 2015 року такі складові митної вартості товару, як витрати на транспортування, навантаження/вивантаження та страхування не потребують додаткового підтвердження та коригування.

З урахуванням вищевикладеного, та оскільки митна вартість була підтверджена достовірними документами, які містять відомості про складові вартості, визначені на підставі об'єктивних даних, що піддаються обчисленню, то суд вважає неправомірними висновки відповідача за наслідками вивчення поданих документів для митного оформлення товарів, про відсутність підстав для застосування першого методу (за ціною договору) для визначення митної вартості товару.

Якщо митна вартість не може бути визначена за методом 1 згідно з положеннями МК України, проводиться процедура консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості, яка була проведена на виконання вимог МК України.

Натомість, не встановлено послідовного використання усіх попередніх методів визначення товарів згідно ст.ст. 62, 63 МК України, та які не були застосовані, з посиланням на відсутність інформації щодо вартості складових товару.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

В порушення зазначеної норми, спірні рішення не містять посилання на умови поставки встановлені договором (контрактом), обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку).

Окрім цього, Чернігівська митниця МП «Прилуки» при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу не зазначила у спірних рішеннях докладної інформації та джерел, які використовувалися контролюючим органом при її визначенні, а саме не було зазначено митна вартість якого товару бралася за основу, торгова марка, фактурна вартість, країна експорту цього товару, час експорту в Україну, виробник, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.

Судом встановлено, що підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначених в митних деклараціях поданих позивачем, стала цінова інформація викладена у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (ЄАІС). Враховуючи те, що автоматизована система аналізу та управління ризиками з об'єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар. Враховуючи наведене, суд вважає, що Чернігівською митницею протиправно надано перевагу шостому (резервному) методу визначення митної вартості товару замість основного методу, за ціною визначеною в договорі, визначення митної вартості товару.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 09.12.2014 року К/800/45807/14.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи все викладене вище, а саме те, що декларантом під час проведення митного контролю, одночасно з поданням митних декларацій, відповідачу було подано всі необхідні документи, які відповідають вимогам частини другої ст.. 53 Митного кодексу України та чітко ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товарів та підтверджують ціну товарів, вказану в контракті, суд приходить до висновку про те, що рішення про коригування митної вартості товару та картка відмови в прийнятті митної декларації є протиправними, оскільки винесенні без врахування всіх обставин, за відсутності підстав для відмови в прийнятті митної декларації та підстав вважати, що митна вартість товару визначена ПП «Семенівська мануфактура» з порушенням вимог митного законодавства, тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись ст.160-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Скасувати рішення Чернігівської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товарів № 102000010/2015/000143/2 від 28.08.2015 року.

Скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Чернігівської митниці Державної фіскальної служби № 102110000/2015/00192.

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167,186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя О.В. Кашпур