Справа № 816/2199/15
Суддя: Філатов Ю.М.
Дата ухвалення: 2015-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2015 р. Справа № 816/2199/15
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Філатова Ю.М.

Суддів: Бенедик А.П. , Калиновського В.А.

за участю секретаря судового засідання Тітової А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Форвард" на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі № 816/2199/15

за позовом Приватного підприємства "Форвард"

до Полтавська митниця Державної фіскальної служби України

про визнання дій неправомірними, визнання неправомірними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, приватне підприємство "Форвард", звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, Полтавської митниці ДФС, про визнання неправомірними дій щодо витребування додаткових документів електронним листом від 27.05.2015, визнання неправомірними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №806010001/2015/000021/1 від 29.05.2015 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №806010001/2015/00095.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі №816/2199/15 в задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі №816/2199/15 позивач подав апеляційну скаргу, просить її скасувати та прийняти нову постанову, якою його позов задовольнити, вважає, що судом першої інстанції порушені норми права.

Відповідач вважає, що постанова Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі №816/2199/15 прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю - доповідача та представників сторін колегія суддів встановила, що між позивачем та ВАТ "Ивановский техуглерод и резина", РФ укладено контракт № 19-04/15 від 21.04.2015, відповідно до якого ВАТ "Ивановский техуглерод и резина" зобов'язувався виготовити та поставити ПП "Форвард" технічний вуглець, а позивач-прийняти та оплатити товар.

Відповідно до специфікації № 1 до контракту від 21.04.2015 поставці підлягав технічний вуглець марки N550 у кількості 20 т за ціною 29870,00 рублів/т (597400,00 грн), марки N772 у кількості 20 т за ціною 29870,00 рублів/т (597400,00 грн), марки П-803 (гранульований) у кількості 20 т за ціною 29870,00 рублів/т (597400,00 грн), марки П-803 (негранульований) у кількості 20 т за ціною 29870,00 рублів/т (597400,00 грн).

Позивачем, з метою здійснення митного контролю та оформлення товару, який надійшов на його адресу від ВАТ "Ивановский техуглерод и резина" згідно з СМR №000085, а саме: технічний вуглець марки № 550 в кількості 19 т за ціною 29870,00 рублів/т (597400,00грн) та технічний вуглець марки № 772 в кількості 1 т за ціною 29870,00 рублів/т до Полтавської митниці ДФС було подано митну декларацію № 806010001/2015/004793 від 26.05.2015.

Рішення про коригування митної вартості товарів №806010001/2015/000021/1 від 29.05.2015 та картка відмови у прийнятті митної декларації обґрунтовані тим, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності, а саме: відповідно до калькуляції на виробництво технічного вуглецю марки № 550 та № 772 від 21.04.2015 норма витрат мішків на одну тонну даного товару становить 43 мішки, але фактично норма мішків при даній поставці - інша; відповідно до пункту 1.3. контракту №19-04/15 від 21.04.2015 в ціну товару включено вартість пакування, маркування, навантаження, проте рахунок та калькуляції не містять таких складових. Також відсутні інші документи, в яких було б виділено дану складову, що унеможливлює перевірити всі складові митної вартості товару.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з наступного.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13 березня 2012 року.

Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вданому випадку позивачем під час митного оформлення товару (технічний вуглець марки №550, №772, ввезеного на територію України згідно з контрактом із ВАТ "Ивановский техугрерод и резина" РФ від 21.04.2015, заявлено митну вартість товару за основним методом за ціною договору щодо товару, який імпортується, що відображено у МД № 806010001/2015/004793.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 21 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об'єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.

Згідно з частиною 2 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з графою 44 митної декларації № 806010001/2015/004793 на підтвердження митної вартості товару позивачем додано: картку обліку від 27.04.2015; міжнародну автомобільну накладну, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, довідку про транспортні витрати, калькуляцію N550 від 21.04.2015, калькуляцію N772 від 21.04.2015, інвойс від 21.05.2015, контракт від 21.04.2015 та доповнення до нього, договір про надання послуг митного брокера від 01.08.2012, договори про перевезення від 20.03.2014, 15.05.2015, інформацію про позитивні результати санітарно-епідеміологічного та радіологічного контролю, сертифікат походження товару, лист-пропозицію від 21.04.2015, лист-повідомлення щодо помилки від 25.05.2015, МД країни відправлення від 22.05.2015 р.

Відповідно до пункту 1.3 контракту від 21.04.2015 в ціну товару включено вартість пакування, маркування, навантаження та оформлення сертифіката СТ-1. Разом з тим, в інвойсі від 21.05.2015 (а.с.18), калькуляціях на технічний вуглець марок № 550 та № 772 (а.с.16-17) та в інших наданих документах дані складові не виділені, що унеможливлює перевірити всі складові митної вартості. Неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості його упаковки, навантаження та маркування не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на упаковку, навантаження та маркування з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару.

Відповідно до калькуляції на виробництво технічного вуглецю марки № 550 та № 772 від 21.04.2015 норма витрат мішків на одну тонну даного товару становить 43 мішки, але фактично норма мішків при даній поставці є іншою.

Частинами 3, 4 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

На підставі вказаної норми, у зв'язку з неможливістю визначити з наданих декларантом документів числові значення всіх складових митної вартості імпортованого товару, митним органом правомірно зобов'язано протягом 10 днів надати виписку з бухгалтерської документації, каталоги специфікацій, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, що підтверджується скриншотом електронного листування (а.с.69-70).

Позивачем додатково були додані бухгалтерські довідки на виробництво технічного вуглецю, каталог, специфікацію, прайс-лист виробника товару, висновок експерта про вартість товару (а.с.67).

Проте надані документи не містили інформації, необхідної для визначення числових значень складових митної вартості, зокрема, визначити фактичний розмір витрат на пакування, маркування та навантаження. Крім того бухгалтерські довідки на виробництво технічного вуглецю марки №772 та №550 датовані 27.05.2015 (а.с. 27, 63), тобто вже після відвантаження товару, проте містять ідентичну інформацію щодо складових вартості товару, зазначену у калькуляціях із зазначенням кількості паперових мішків, що має бути витрачена на тонну товару - 43 шт. Проте, фактична норма витрат паперових мішків інша, а саме, на 20 т технічного вуглецю витрачено 818 шт. мішків, замість запланованих 860 шт. Інформацію щодо таких складових вартості як витрати на пакування, маркування та навантаження надані бухгалтерські довідки також не містять.

Отже, дані щодо заявленої митної вартості імпортованого товару не піддаються обчисленню та не підтверджуються документально.

В силу положень частин 1 - 3 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Частиною 9 статті 58 Митного кодексу України визначено, що розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об'єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 6 статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 1 статті 55 Митного кодексу України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Оскільки у документах позивача були відсутні усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості імпортованого товару, дані щодо заявленої митної вартості товару не підтверджуються документально та не піддаються обчисленню, тобто заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, із додатково наданих на письмову вимогу митного органу документів також неможливо виокремити числові значення складових митної вартості товарів (зокрема, фактичний розмір витрат на пакування, маркування та навантаження), заявленої декларантом, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність у Полтавської митниці ДФС законних підстав для коригування митної вартості товару позивача.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу

Згідно зі статтею 60 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Пунктом 1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 №883/21195, визначено, що рішення про коригування митної вартості товарів - закріплення результатів здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів як до, так і після їх випуску відповідно до вимог статей 54 і 55 Митного кодексу України.

Крім того, Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів передбачено, що у графі 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У даній графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59 - 61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

Відповідачем належно обґрунтовано у рішенні про коригування митної вартості товарів (а.с.10) та в додаткових письмових поясненнях (а.с.81-84) зазначено про неможливість використання методу визначення митної вартості товару за ціною договору щодо ідентичних товарів відсутністю відомостей щодо ідентичних товарів, скоригованих відповідно до умов поставки та обсягу партії, у зв`язку з чим застосовано метод визначення митної вартості товару за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів з дотриманням положень статті 60 Митного кодексу України, відповідно до раніше визнаної митної вартості товарів за МД від 20.04.2015 №807100000/2015/012390 (а.с.64). Відповідно до даної МД ВАТ "Ивановский техуглерод и резина" в квітні 2015 року поставлено на адресу ТОВ "Південелектропроект" (м.Харків) аналогічний товар - технічний вуглець марки №550 (5 тн) та №772 (16 тн) на умовах поставки FCA Іваново. Рівень заявленої митної вартості товарів, оформлених за МД від 20.04.2015 №807100000/2015/012390, що визнана митним органом, становить 35,6515 рублів за кг, а рівень заявленої позивачем митної вартості товару становив 31,4861 рублів за кг.

Отже відповідач під час винесення рішення про коригування митної вартості товарів та здійснення розрахунку митної вартості товарів позивача на підставі статті 60 Митного кодексу України діяв відповідно до вимог чинного законодавства.

З оглядом на викладене суд першої інстанції дійшов висновку, що в ході розгляду справи підтверджено правомірність та обґрунтованість рішення про коригування митної вартості товарів №806010001/2015/000021/1 від 29.05.2015.

Відповідно до частини 11 статті 264 Митного кодексу України орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: 1) митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; 2) електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов'язкових реквізитів; 3) митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом.

Частиною 12 статті 264 Митного кодексу України передбачено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Таким чином, картка відмови у прийнятті митної декларації є документом, що формалізує негативне для декларанта рішення посадової особи органу доходів і зборів про завершення процедури декларування товарів, заявлених до митного оформлення на підставі конкретної митної декларації.

Картка відмови № 806010001/2015/00095 у митному оформленні товару прийнята у зв'язку порушенням позивачем вимог статей 52, 58 Митного кодексу України в частині заявленої митної вартості товару, що підтверджено в ході розгляду справи, а тому підстави для її скасування відсутні.

Висновки суду першої інстанції не можуть бути визнані обґрунтованими виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у. частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі - продажу);

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

У відповідності до ч. З ст. 53 МК України на письмову вимогу митного органу декларант або інша уповноважена особа зобов'язані протягом десяти днів надати додаткові документи лише у випадках якщо документи

містять розбіжності,

Б) наявні ознаки підробки або

В) документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до матеріалів справи в електронному листі від 27 травня 2015 року митним органом було зазначено, що у нього відсутні документи, що підтверджують числове значення складових митної вартості.

Але ж митну вартість при первісному зверненні до відповідача за митним оформленням товару, було підтверджено наступними документами:

контракт № 19-04/15 від 21 квітня 2015 року;

специфікація № 1 до контракту № 19-04/15 від 21 квітня 2015 року;

СМИ № 000085 від 22 травня 2015 року;

інвойс № 479 від 21 травня 2015 року;

рахунок - фактура № 3-15052015-2 від 22 травня 2015 року;

довідка про транспортні витрати № 26/5 від 26 травня 2015 року;

інші документи, необхідні для митного оформлення товару.

Отже у відповідача були відсутні підстави витребувати додаткові документи електронним листом від 27.05.2015 р.

У відповідності до ст. 49 МК митна вартість - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включатися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті ( цитуємо норму лиі 11е в частині, що має відношення до справи) :

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов'язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов'язаних із пакуванням;

витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

витрати на страхування цих товарів.

В даному випадку ціна товару була визначена у специфікації N 1 до контракту № 19- 04/15 від 21 квітня 2015 року; інвойсі № 479 від 21 травня 2015 року та складала 29 870,00 рублів за 1 тонну технічного вуглеводу № 550 та 29 870,00 рублів за 1 тонну технічного вуглеводу № 772, що разом склало 597 400 рублів за 20 тонн товару.

Витрати за транспортні послуги були визначені у рахунку - фактурі № 3-15052015- 2 від 22 травня 2015 року та довідці перевізника ФОП ОСОБА_1 від 26 травня 2015 та склали 13500 грн. до митного переходу, від митного переходу до м. Кременчука - 3800 грн. га 200 грн. за експедиторські послуги.

Вартість пакування, маркування, завантаження у відповідності до п. 1.3 зовнішньоекономічного договору № 19-04/15 від 21 квітня 2015 року входила до ціни товару.

Слід зазначити, що стаття 58 МК України вимагає виділення вартості пакування, маркування та завантаження в окремі складові митної вартості товару лише у випадку, якщо вартість такого пакування не входить до ціни товару, що була сплачена або підлягає сплаті, отже, вартість цих складових ціни товару, навіть якщо її виділити в окремих документах, ніяким чином не впливала на визначення митної вартості товару, що проходив митне оформлення.

Інших складових митної вартості з передбачених ч. 10 ст. 58 МК України, крім наведених вище, до митної вартості товару не включалося.

Таким чином у наданих позивачем до митного органу документах всі числові значення складових митної вартості товару були відображені повно та всебічно, внаслідок чого жодних підстав вимагати від додаткових документів у відповідача не було.

За наслідками перевірки додатково поданих позивачем документів відповідач дійшов висновку, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість містять розбіжності, а саме: відповідно до калькуляції № 550 та калькуляції № 772 від 21 квітня 2015 року норма витрат мішків на одну тонну даного товару складає 43 мішки. З CMR № 000085 від 22 травня 2015 року та первинної декларації Np 806010001/2015/004793 вбачається, що для пакування зазначеного товару було використано 40 (технічний вуглець Np 772) та приблизно 41 мішки( технічний вуглець Np 550) па одну тонну.

Тобто фактично, виробник товару використав для пакування мішків менше, ніж це передбачено калькуляцією, що могло бути викликано більш щільним пакуванням, більшим розміром паперового мішка ніж зазвичай, тощо.

Слід зазначити, що за умовами контракту, вага товару визначалась нетто, а не по кількості мішків, тому кількість мішків, в яких він був упакований, не впливала на контракту вартість товару. Розбіжностей по вазі товару відповідачем не встановлено.

На підставі розбіжностей, які на думку відповідача мали місце, були застосовані до позивача допоміжні методи визначення ціни.

Але такі дії відповідача не можуть вважатись обґрунтованими.

У відповідності до ст. 57 ч.З МК України другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу застосовуються не тоді, коли в наданих декларантом документах міститься розбіжності, а тоді, коли мита вартість не може бути визначена за основним методом

Проте у даному випадку відповідач застосував цей метод у зв'язку з наявністю розбіжностей в документах .

Кожна із складових митної вартості товару була підтверджена позивачем ще при первісному поданні документів. Зокрема:

ціна товару була підтверджена специфікацією № 1 до контракту Np 19-04/15 від 21 квітня 2015 року; інвойсом Np 479 від 21 травня 2015 року та склала 597 400,00 рублів;

вартість пакування, маркування, завантаження входить в ціну товару, тому окреме їх виділення не вимагається;

вартість транспортних послуг визначена у рахунку - фактурі Np 3-15052015- 2 від 22 травня 2015 року та довідці перевізника ФОГІ ОСОБА_2 від 26 травня 2015 року та склала 13500 грн. до митного переходу, від митного переходу до м. Кременчука - 3800 грн. та 200 грн. за експедиторські послуги.

Отже позивачем було подано до митного органу всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за основним методом - ціною договору, відповідно у відповідача не було підстав застосовувати другорядний метод визначення митної вартості товару та такі дії відповідача є неправомірними.

На підставі викладеного колегія суддів вважає, що постанова Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі №816/2199/15 прийнята при невідповідності висновків суду обставинам справи і підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п. 3 ст. 198, п. 3 ч.1 ст. 202, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Форвард" задовольнити.

Постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 06.07.2015р. по справі № 816/2199/15 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов Приватного підприємства "Форвард" до Полтавської митниці Державної фіскальної служби України про визнання дій неправомірними, визнання неправомірними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації - задовольнити.

Визнати неправомірними дії Полтавської митниці ДФС щодо витребування додаткових документів електронним листом від 27.05.2015 року.

Визнати неправомірними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № 806010001/2015/000021/1 від 29.05.2015 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 806010001/2015/00095.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Філатов Ю.М.
Судді(підпис) (підпис) Бенедик А.П. Калиновський В.А.
Повний текст постанови виготовлений 31.08.2015 р.