Справа № 817/3217/15
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2015-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

19 жовтня 2015 року Справа № 817/3217/15 м. Рівне

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Недашківська К.М., розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Комунального підприємства «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації» про скасування рішення та реєстраційного запису, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується позивач 1) та ОСОБА_2 (далі іменується позивач 2) до ОСОБА_3 (далі іменується відповідач 1) та Комунального підприємства «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації» (далі іменується відповідач 2), в якому позивач просить суд визнати недійсним і скасувати рішення про державну реєстрацію прав від 25.12.2012 та запис, внесений 25.12.2012 відповідачем 2 щодо державної реєстрації права власності ОСОБА_4 на нерухоме майно за адресою: місто Рівне, вулиця Джека Лондона, 16а, реєстраційний номер майна 38816595 на підставі рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 10.02.2009, справа № 2-3247/09.

За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 107 КАС України, суд встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі іменується Закон України №3674-VI) зі змінами, внесеними Законом України № 484-VIII від 22.05.2015, який набрав чинності 01.09.2015.

За приписами частини 1 статті 4 Закону України №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України №3674-VI (в редакції Закону, чинній з 01.09.2015), ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» встановлено з 1 січня 2015 року мінімальну заробітну плату в місячному розмірі 1218 грн. 00 коп.

Крім того, відповідно до частини 6 статті 6 Закону України №3674-VI у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Поданий до суду адміністративний позов є позовом немайнового характеру.

При зверненні до суду з позовною заявою, позивачі надали квитанцію від 15.10.2015 № 0.0.447782320.1 про сплату ОСОБА_1 судового збору в розмірі 487 грн. 20 коп. Однак, відповідно до вимог законодавства, і ОСОБА_2, як позивач 2, повинна була сплатити судовий збір за адміністративний позов немайнового характеру у розмірі 487 грн. 20 коп.

Таким чином, позивачем 2 не надано суду належних та допустимих доказів сплати судового збору.

Крім того, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, у позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частина 4 статті 105 КАС України встановлює, що адміністративний позов може містити вимоги про скасування або визнання нечинним рішення відповідача суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших субєктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність субєктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: 1) спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; 2) спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; 3) спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; 4) спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; 5) спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; 6) спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; 7) спори фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації.

Відповідачем може бути субєкт владних повноважень, який своїм рішенням, дією або бездіяльністю порушив або міг порушити права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 3 КАС України, субєктом владних повноважень виступає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова або службова особа, інший субєкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №8 визначено, що законодавством не містить визначення терміну «публічно-правовий спір». Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Для зясування характеру спору суди повинні враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір. Це означає, що в основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх субєктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Позивачі визначили в якості відповідачів ОСОБА_3 та Комунальне підприємство «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації», однак позовні вимоги згідно з частинами 4 та 5 статті 105 КАС України щодо ОСОБА_3, який не є субєктом владних повноважень, не сформульовані.

Окрім того, ОСОБА_3 не являється субєктом владних повноважень, що якого можуть бути звернені позовні вимоги в порядку КАС України.

Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За приписами статті 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачі по справі оскаржують рішення відповідача про державну реєстрацію прав від 25.12.2012 та запис, внесений 25.12.2012 відповідачем 2 щодо державної реєстрації права власності ОСОБА_4 на нерухоме майно за адресою: місто Рівне, вулиця Джека Лондона, 16а, реєстраційний номер майна 38816595 на підставі рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 10.02.2009, справа № 2-3247/09.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту, коли саме позивачі дізнались про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, останні суду не надали.

На підставі наявних матеріалів адміністративного позову суд позбавлений можливості зясувати точну дату (момент), коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, і відповідно чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом, у разі пропущення строку звернення до суду - чи є підстави для визнання причин пропуску поважними.

Згідно з частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Позивачам слід усунути недоліки позовної заяви шляхом фактичного надання суду доказів сплати ОСОБА_2 суми судового збору у розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 (двадцять) коп., (оригінал платіжного документа) (перерахування коштів здійснюється за наступними реквізитами: отримувач коштів: УДКСУ у м. Рівному (м. Рівне) 22030001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38012714; банк отримувача: ГУ ДКСУ у Рівненській області; код банку отримувача (МФО) 833017; рахунок отримувача: 4002; код класифікації доходів бюджету: 22030001; призначення платежу: судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Рівненський окружний адміністративний суд, ), або ж доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору; шляхом подання адміністративного позову з викладенням прохальної частини позовної заяви у відповідності до статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України та з визначенням належних відповідачів (відповідача); доказів того, коли позивачі дізналися або повинні були дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Комунального підприємства «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації» про скасування рішення та реєстраційного запису залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної зави до 02 листопада 2015 року .

Розяснити ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що згідно з пунктом 1 частини 3 статті 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію даної ухвали надіслати ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя К.М. Недашківська