Справа № 805/2229/15-а
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2015-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Тарасенко І. М.
Суддя-доповідач - Сіваченко І.В.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2015 року справа №805/2229/15-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Сіваченка І.В.,

суддів Шишова О.О., Чебанова О.О.,

секретар судового засідання Куленко О.Д.,

за участі позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача Прийменка І.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_3 на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015 року у справі № 805/2229/15-а за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій областіпро визнання висновку протиправним, визнання протиправним рішення про звільнення зі служби, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій області (далі - Управління) про визнання висновку від 12.02.2015 року противоправним та визнання противоправним наказів від 12.02.2015 року № 47 і № 48 про звільнення зі служби, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він з 29.05.2003р. по 12.02.2015р. проходив службу в 30 державній пожежно-рятувальній частині 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Управління. 12.02.2015 року позивач був звільнений зі служби у запас (з постановкою на військовий облік) за п. 182, 173, 176 п. п. "6" (зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу) наказом № 48 Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 року, на підставі наказу № 47 Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 року.

Позивач вважає такі дії та рішення відповідача щодо його звільнення протиправними, та такими що підлягають скасуванню, оскільки відповідачем було порушено порядок проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення.

У зв'язку з цим позивач звернувся до суду із даними позовом, в якому просиввизнати протиправними та скасувати накази Управління № 47 та № 48 від 12.02.2015 року, визнати висновок службового розслідування Управління від 12.02.2015 року протиправним та скасувати його, поновити на службі, стягнути з відповідача суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015 року закрито провадження у справі в частині визнання висновку службового розслідування Управління від 12.02.2015 року щодо ОСОБА_2 противоправним та скасування його.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015рокуу задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено повністю (а.с.104-108).

Суд першої інстанції виходив з того, що внаслідок систематичного невиконання умов контракту або через службову невідповідність, звільнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту. Відповідно до встановлених в судовому засіданні фактів, позивач двічі в 2014 - 2015 роках притягувався до дисциплінарного відповідальності, але накладенізаходи дисциплінарного впливу були неефективними.

Приймаючи до уваги наведене, суд першої інстанції зазначив про обґрунтованість висновку відповідача щодо систематичного невиконання позивачем умов контракту та як наслідок притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у запас за пунктами 182, 173, 176 підпунктом "6" Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Представник позивача ОСОБА_3,не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу та вважає, що постанова Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015рокувинесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим представник позивача просить скасувати постанову місцевого суду та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги позивача у повному обсязі.

На обґрунтування апеляційної скарги наведено, щожодних посилань на докази незаконності наказів, зазначених позивачем та його представником, а також мотивів неврахування цих доказів судом першої інстанції не наведено, також грубі порушення процесуального права призвели до неправомірного застосування норм матеріального права, а саме Порядку проведення службового розслідування стосовно порушення особами рядового та начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту службової дисципліни, затвердженого Наказом МНС України №838 від 14.12.2009 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України за №203/17498 03.03.2010 року, який виключає встановлення факту дисциплінарного правопорушення позивачем у спосіб, яким діяв відповідач.

Окрім того розслідування проводилось особами, які не мали права його проводити.

Згідно з наказом №14 щодо призначення службового розслідування, головою комісії призначений Куриленко М.І., членами комісії - Кисільов К.М., Панков Е.Ю. та Бабич М.О., тобто саме ті особи, на адресу яких, згідно з їх рапортами ОСОБА_2 були висловлені образи та погрози, та які ініціювали проведення службового розслідування. Беззаперечно, ці особи є заінтересованими в результатах розслідування, як зазначає апелянт.

Відповідно до п.п. 3.3 Правил до участі у проведенні розслідування забороняється залучати підлеглих тієї особи, чиє дисциплінарне правопорушення підлягає розслідуванню,а також осіб, які можуть бути особисто заінтересованими в його результатах.

В письмових запереченнях на апеляційну скаргу відповідачем висловлено згоду з висновками місцевого суду та прохання залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Зокрема, зазначається, що за результатними проведеного службового розслідування вбачається, що позивач не вжив заходи щодо усунення недоліків та таким чином самоусунувся від виконання покладених на нього службових обов'язків, чим порушив вимоги контракту, посадової інструкції, п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593.

Таким чином, відповідач вважає, що накази Управління від 12.02.2015 р. № 47 та № 48 були видані з додержанням норм Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року № 1068-VI.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, проти чого заперечував представник відповідача.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Судами встановлено, що позивач проходив службу в 30 державній пожежно-рятувальній частині 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Управління.

В 2008 році, між ОСОБА_2 та МНС України в особі начальника Управління був укладений контракт про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту. Згідно контракту, старшина служби цивільного захисту ОСОБА_2 проходив службу на посаді водія 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Управління.

Згідно із матеріалами особової справи позивача, характеристики позивача, послужного списку останній, протягом 2014 - 2015 років, притягувався до дисциплінарної відповідальності, а саме: за порушення службової дисципліни, зокрема, п. 191, 192, 205 Тимчасового порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб МНС України, затвердженого наказом МНС України від 31.10.2008р. №794 (правила несення служби у складі внутрішнього наряду), а також п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2014 року № 593, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу зобов'язані додержуватись норм професійної та службової етики. За даними фактами ОСОБА_2, 08.09.2014р. було оголошено сувору догану (наказ №86 від 08.09.2014р.), та 11.02.2015р. - оголошено попередження про неповну службову відповідальність (наказ № 13 від 11.02.2015р.).

Стаття 101 Кодексу Цивільного захисту України встановлює, що порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Статтею 83 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI (далі за текстом - Дисциплінарний статут) визначено, що прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що з метою з'ясування причин та обставин низького рівня виконавської дисципліни та систематичного невиконання функціональних обов'язків старшиною служби цивільного захисту ОСОБА_2, 05.09.2014 року наказом № 85 було призначено комісію з проведення службового розслідування.

При проведенні службового розслідування відповідачем встановлено факт порушення позивачем вимоги п. 191, 192, 205 Тимчасового порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб МНС України, затвердженого наказом МНС України від 31.10.2008 р. № 794 (правила несення служби у складі внутрішнього наряду), а також п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2014 року № 593, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу зобов'язані додержуватись норм професійної та службової етики, контракту, посадової інструкції, п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593,

За результатами службового розслідування складено та затверджено відповідний акт службового розслідування від 08.09.2014 року .

Із висновку вказаного акту службового розслідування встановлено, що за грубе порушення службової дисципліни, а саме, скоєння грубого дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні статутних правил несення служби, ОСОБА_2 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

З матеріалів справи вбачається, що позивач систематично та категорично відмовлявся підписувати накази про висновки проведення службових розслідувань та покарання винних, актів службового розслідування та аркушу бесіди, внаслідок чого керівництвом 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Управління неодноразово складалися відповідні акти, що засвідчували відмову підписувати вищевказані документи позивачем.

Окрім того, про ознайомлення позивача із висновками службового розслідування свідчать рапорти позивача, в яких він вимагав надати йому копії матеріалів службових розслідувань. Зі свого боку керівництвом 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Управління всі документи були надані, що підтверджується особистим підписом позивача при отриманні відповіді.

Правовідносини, пов'язані з проходженням та звільненням з публічної служби регулюються Кодексом Цивільного захисту України від 02.10.2012р. N 5403-VI, Законом України "Про державну службу" від 16.12.1993 р., Постановою Кабінету Міністрів України № 593 від 11.07.2013р. "Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", Кодексом законів про працю України, Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 р. № 1068-VI та іншими нормативно-правовими актами.

За Конституцією України державна служба є єдиною за своїми основами (пункт 12 частини першої статті 92). Закон України "Про державну службу", визначаючи загальні засади діяльності та статус державних службовців, які працюють в державних органах та їх апарату, спрямований на підвищення ефективності державної служби, добір компетентних і відданих справі кадрів, що досягається у тому числі і окремими заходами, а саме - встановленням додаткових, крім передбачених законами, процедур відбору громадян на державну службу (стаття 4), шляхів просування по службі (стаття 27), умов оплати праці державних службовців (стаття 33), затвердження порядку проведення конкурсу для вступу на державну службу (стаття 15) тощо.

Відповідно до вимог Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. № 20/2013, державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України (далі - Положення № 20/2013).

Згідно п. 1 Положення № 20/2013, ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п. 6 Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року № 20/2013, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2013р. N 593 "Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" (далі-Положення № 593), у цьому Положенні визначається порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов'язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту.

Згідно з Положенням № 593, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Відповідно до п. 45 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Згідно з п. 31 Положення № 593, особи рядового і начальницького складу разом з іншим зобов'язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов'язки; додержуватися норм професійної та службової етики; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; сприяти підтриманню порядку і дисципліни.

Відповідно до п. 126 Положення № 593, особи рядового і начальницького складу зобов'язані у своїй службовій діяльності дотримуватися рекомендацій атестаційної комісії.

Згідно п. 173 Положення № 593, звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов'язок і військову службу", і за станом здоров'я придатні до військової служби; у відставку - якщо звільнені особи досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов'язок і військову службу", або визнані військово-лікарськими комісіями непридатними за станом здоров'я до військової служби із зняттям з військового обліку.

У відповідальності до п. 176 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту разом з іншим: у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту.

Згідно п. 182 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2 - 4, 6 і 8 - 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

Відповідно до Порядку проведення службового розслідування стосовно порушення особами рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту службової дисципліни, затвердженого Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 14.12.2009 N 838 (далі-Порядок № 838), цей порядок визначає підстави призначення, процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів сфери управління МНС (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов'язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення. Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається та проводиться з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення особами рядового і начальницького складу дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня його тяжкості та розміру заподіяної шкоди. Підставами для призначення службового розслідування у тому числі можуть бути факти: невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань. Підставою для призначення службового розслідування може бути інформація, викладена у рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників МНС, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян України, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об'єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з'ясування обставин, за яких вони сталися.

Службове розслідування проводиться обов'язково попередньо перед звільненням особи рядового чи начальницького складу зі служби у порядку застосування дисциплінарного стягнення за систематичне невиконання умов контракту та/або за службовою невідповідністю. Рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.За результатами службового розслідування складається акт, у якому зазначаються: посада, прізвище, ім'я та по батькові, рік народження, освіта, термін проходження служби та строк перебування на останній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування; підстави призначення службового розслідування; заходи, здійснені в процесі службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт правопорушення, за яким призначено службове розслідування; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу правопорушення, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу на виконання покладених завдань; вимоги чинного законодавства, які було порушено; відомості про попередню поведінку особи рядового чи начальницького складу та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації; заперечення, заяви та клопотання особи рядового чи начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення; висновок щодо наявності чи відсутності в діянні особи рядового чи начальницького складу дисциплінарного правопорушення (за наявності - у чому воно полягало) з обов'язковим посиланням на отримані матеріали (документи) службового розслідування; пропозиції щодо притягнення особи рядового чи начальницького складу, яка вчинила правопорушення, до відповідальності без зазначення конкретного виду дисциплінарного стягнення або зняття з неї безпідставних звинувачень чи підозр; вжиті або запропоновані заходи для усунення негативних наслідків скоєного правопорушення та умов, що до нього призвели.

Акт про результати службового розслідування підписує посадова особа (члени комісії), яка (які) його проводила(и). Кожен член комісії має право викласти свою окрему думку в письмовому рапорті на ім'я начальника, який призначив службове розслідування. Такий рапорт долучається до акту про результати службового розслідування і є його невід'ємною частиною. Перед поданням акту про результати службового розслідування разом з матеріалами службового розслідування на розгляд та затвердження особа (голова комісії), яка проводила службове розслідування, ознайомлює особу рядового чи начальницького складу, стосовно якої воно проводилося, під підпис.

Відповідно до 7.1. Порядку № 838, начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає акт про результати службового розслідування та матеріали службового розслідування і проводить бесіду з особою рядового чи начальницького складу, стосовно якої воно проводилося. Проведення бесіди може бути доручено начальником своєму заступнику. За результатами бесіди у довільній формі складається аркуш бесіди, в якому зазначаються дата проведення бесіди, заперечення, заява, клопотання особи рядового чи начальницького складу, стосовно якої проведено службове розслідування. Аркуш бесіди підписується посадовою особою, яка проводила бесіду, присутніми посадовими особами та особою рядового чи начальницького складу, з якою проводилася бесіда. Аркуш бесіди долучається до матеріалів службового розслідування.

Згідно з п. 7.3 та п. 7.4 Порядку № 838, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу. Вид дисциплінарного стягнення зазначається особисто начальником, який призначив службове розслідування, на акті про результати службового розслідування. Накладення дисциплінарного стягнення на особу рядового чи начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюється у порядку, встановленому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Відповідно до преамбули, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом від 05.03.2011 N 1068-VI,визначає сутність службової дисципліни, права та обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Згідно з п. 3 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров'я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов'язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну і службову таємницю; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку.

Статтею 7 Дисциплінарного статуту передбачено, що за зразкове виконання службових обов'язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 57, 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни. Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме разом з іншим: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп'яніння; порушення статутних правил несення служби; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров'ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам.

Відповідно до ст. 68 Дисциплінарного статуту, на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Вирішуючи вимоги апеляційної скарги та спір по суті, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Як вбачається із матеріалів справи,при відкритті провадження в справі, ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 08 червня 2015року визнано поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_2 до суду з цим позовом (а.с.1).

Оскільки зазначена ухвала окремо не оскаржується, а в задоволенні позову було відмовлено, у зв'язку з чим відповідач неподававапеляційної скарги на постанову суду першої інстанції,колегія суддів апеляційного суду відповідно до другого речення частини першої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) користується своїм правом вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень,допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи, тому апеляційним судом спершу перевіряється обґрунтованість вказаної ухвали місцевого судувід 08 червня 2015року щодо встановлення ним поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

При цьому колегія суддів вважає, що причини пропуску строку звернення до суду із зазначеними вимогами визнані місцевим судом поважними необґрунтовано та з порушенням норм процесуального законодавства з огляду на таке.

Відповіднодо частини першої статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Частиною третьою статті 99 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Аналогічний (місячний) строк наоскарження накладеногодисциплінарного стягнення надано особам рядового або начальницького складу і статтею 93 Дисциплінарного статуту старшому за підпорядкованістю начальнику або до суду.

Як зазначалось вище, ОСОБА_2 проходив публічну службу.

Виходячи із змісту частини другої статті 99 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася, або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як стверджує відповідач, із оскаржуваними наказами№ 47 та № 48 позивач був ознайомлений12.02.2015 року, тобто, в день їх прийняття. Позивач наполягає, що із наказами його взагалі не ознайомлювали, надавши 15.02.2015 року не підписану копію наказу № 48.

З матеріалів справи вбачається також, що ОСОБА_2 не допустили до робочого місця (до служби) 15.02.2015 року, у зв'язку з чим навіть викликався наряд міліції.

Таким чином, апеляційний суд доходить висновку, що ОСОБА_2 не пізніше 15.02.2015 року був обізнаний щодо свого звільнення, що підтверджується ітекстом скарги до Генерального прокурора України, датованої ОСОБА_2 17.02.2015 року (а.с.10зв).Тобто, початок строку на звернення до суду з цим позовом слід обчислювати саме з 15 лютого 2015 року.

Адміністративний позов поданий ОСОБА_2 05.06.2015 року (а.с.3).

Відповідно до частини першої статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Впозовній заяві ОСОБА_2 поважність причин пропущення строку звернення до адміністративного судуобґрунтовано фактом звернення до Генерального прокурора України 17.02.2015 року (а.с.10) та з аналогічним позовом до Краматорського міського суду Донецької області в порядку цивільного судочинства.

Слід зазначити, що доказів звернення до Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій (надіслання йому відповідної скарги) позивачем не доведений.

Сам по собі факт звернення до Генерального прокурора України 17.02.2015 року та з аналогічним позовом до Краматорського міського суду Донецької області в порядку цивільного судочинства (а.с.12) апеляційним судом не визнається як поважна причина пропуску зазначеного строку.

ОСОБА_2, знаючи про свій статус державного службовця, більш того, мав право скористатись також послугами фахівця у галузі права при зверненні до суду, повинен був дотриматись норм процесуального законодавства при визначенні підвідомчості свого позову.

В судовому засіданні апеляційної інстанції було оглянуто копію позову ОСОБА_2, на якому проставлено штамп про отримання матеріалів позову Краматорськимміським судом Донецької області 21 квітня 2015 року. Про звернення ОСОБА_2 до цього суду свідчить і ухвала самого суду (а.с.12).

В той же час, аналогічну помилку допустив і сам Краматорський міський суд Донецької області, який одразу не відмовив у відкритті провадження в справі, а відкрив провадження, закривши його лише ухвалою від 28 травня 2015року (а.с.12).

Таким чином, помилковий розгляд Краматорським міським судом Донецької області справи за аналогічним позовом в період часу з 21 квітня по 28травня 2015 року апеляційним судом визнається поважною причиною, за якої ОСОБА_2 не звернувся до суду з адміністративним позовом в період з 21 квітня 2015 року.

В той же час, як встановлено апеляційним судом, станом на 20 квітня 2015 року ОСОБА_2 вже пропустив встановлений законодавством місячний строк звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Як зазначалось раніше, перебіг цього строку слід обраховувати не пізніше 16лютого 2015 року - наступного дня за днем ознайомлення з одним із спірних наказів.

До моменту подання аналогічного позову до Краматорського міського суду Донецької області 21 квітня 2015 року (а.с.12) місячний термін сплив.

Наведене свідчить, що після того, як ОСОБА_2 15.02.2015 року був обізнаний щодо свого звільнення, він мавдостатній час для своєчасного звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав та інтересів.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом щодо своїх вимог без поважних на те причин.

Згідно частини першої статті 203 КАС України постановаабо ухвала суду першої інстанції скасовується вапеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається з підстав, встановлених відповідно статтями 155 і 157 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 155 КАС України суд своєюухвалоюзалишаєпозовнузаявубезрозгляду,якщопозовнузаяву подано з пропущенням встановленогозакономстрокузверненнядоадміністративногосудуісудне знайшовпідставдлявизнанняпричинпропускустрокузверненнядоадміністративного суду поважними.

Відтак,позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду, а постанова суду першої інстанції - скасуванню.

Оскільки вимогами апеляційної скарги є задоволення позову, вона (апеляційна скарга) підлягаєчастковому задоволенню.

В повному обсязі ухвала виготовлена 15 жовтня 2015 року.

Керуючись ст.ст. 195-196, п. 4 ч.1 ст. 198, ст. 203, ст. 205, ст. 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015 року у справі № 805/2229/15-а - скасувати.

Позов ОСОБА_2 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання висновку протиправним, визнання протиправним рішення про звільнення зі служби, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення її в повному обсязі.

Головуючий: І.В.Сіваченко

Судді: О.О.Шишов

О.О.Чебанов