Справа № 308/12104/15-а
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2015-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.10.2015 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Коритнянської сільської ради Ужгородського району про визнання рішення позачергової 41 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради Ужгородського району від 27.08.2015 року №586 «Про скасуваня рішення 40 сесії 6 скликання від 11.08.2015 року №569 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» протиправним та нечинним,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до Коритнянської сільської ради Ужгородського району про визнання рішення позачергової 41 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради Ужгородського району від 27.08.2015 року №586 «Про скасуваня рішення 40 сесії 6 скликання від 11.08.2015 року №569 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» протиправним та нечинним.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних осіб із субєктами владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності. Згідно ч.1 ст.104, ч.1 ст.105 КАС України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 107 КАС України).

Відповідно до ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; імя (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу звязку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, перелік документів, що додаються. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

В порушення вимог ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору, а у випадку звільнення від сплати судового збору, не зазначені підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст.1 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), з наступними змінами, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивачем звернено вимогу про визнання рішення протиправним та нечинним, яка є немайновою вимогою.

Відповідно до ст.4 «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) розмір ставки за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою встановлена сума 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що позивачем не додано до позову документ про сплату судового збору в сумі 487,20 грн.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

В порушення вимог ч.3 ст.106 КАС України в позовній заяві позивачем вказаний перелік документів, що додаються до заяви, однак під час прийняття заяви від ОСОБА_1 не виявилося вказаних додатків, та копії адміністртативного позову відповідно до кількості відповідачів.

Згідно ч.2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. Так, в порушення вказаної норми позивач на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, не надав докази, зокрема рішення позачергової 41 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради Ужгородського району від 27.08.2015 року №586, рішення 40 сесії 6 скликання від 11.08.2015 року №569.

У відповідності до приписів ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.106 КАС України. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.104-106, 108 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Коритнянської сільської ради Ужгородського району про визнання рішення позачергової 41 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради Ужгородського району від 27.08.2015 року №586 «Про скасуваня рішення 40 сесії 6 скликання від 11.08.2015 року №569 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» протиправним та нечинним - залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення недоліків до 18 жовтня 2015 року та роз'яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського адміністративного апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали з одночасним поданням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2