Справа № 808/8363/15
Суддя: Матяш Ольга Віталіївна
Дата ухвалення: 2015-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/8363/15

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОДАННЯ БЕЗ РУХУ

12 жовтня 2015 року , о 12:25 годині,

Справа № 808/8363/15

м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Матяш О.В., розглянувши подання державної податкової інспекції у Шевченківському районі м. Запоріжжя ГУ ДФС у Запорізькій області до приватного підприємства «Виробничо-комерційна фірма «БАЗИС» про стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ:

12.10.2015, об 11-50 годині, заявник звернувся до суду із вказаним поданням.

Відповідно до ч. 4 ст. 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Відповідно до п. 3 ч. 3 зазначеної статті, подання подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити підстави звернення з поданням, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника. Виходячи з вищенаведеного, подання не відповідає вимогам ст. 183-3 КАС України, а саме: заявник зазначає, що податковий борг ПП «ВКФ «БАЗИС» виник у зв’язку з несплатою самостійно визначеного податкового зобов’язання з орендної плати за земельні ділянки за 5 місяців 2015 року (квітень – серпень) та у зв’язку з наявною переплатою у розмірі 236,2 гривень становить 4230,96 гривень. Проте, зазначений розмір боргу відповідає розміру податкового зобов’язання ПП «ВКФ «БАЗИС», з урахуванням зазначеної переплати, за 4 місяці 2015 року.

Частиною 3 ст. 183-3 КАС України встановлено перелік особливих вимог, що пред'являються до подання податкового органу. Водночас у частині, що не врегульована статтею 183-3 КАС України, вимоги до подання визначаються загальними нормами, зокрема статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати. За визначенням ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Відповідно до ч.1 ст. 3 вказаного Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Тобто, Закон України «Про судовий збір» передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Одночасно цей Закон визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору. Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір, наведено у частині другій статті 3 вказаного Закону, а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Виходячи зі змісту статті 183-3 КАС України, подання є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору. Суддя звертає увагу ДПІ на те, що подання органу доходів і зборів не визначено у частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір», а органи доходів і зборів не мають пільг щодо сплати судового збору відповідно до статті 5 вказаного Закону.

З таких підстав заявник зобов’язаний додати до подання документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому вищевказаним Законом. При цьому слід зауважити, що, відповідно до ч. 1 ст. 4 цього Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень складає 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. У свою чергу статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі станом на січень 2015 року на рівні 1218 гривень. Оскільки 1,5 відсотки ціни позову складають 63,46 гривень (4230,96 / 100 х 1,5 = 63,46 гривень), що є меншим ніж мінімальна ставка судового збору, встановлена для подання суб'єктом владних повноважень до адміністративного суду позову (подання) майнового характеру, то в даному випадку ставка судового збору становить 1218 гривень.

Заявником не надано до суду доказів сплати судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір». Між тим, в поданні заявник обґрунтовує підстави несплати судового збору за подачу даного подання. Проте суддя не приймає до уваги таке обґрунтування цієї обставини, оскільки фактично це не є клопотанням про звільнення від сплати судового збору – заявник не просить звільнити його від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 183-3 КАС України, суддя, встановивши, що подання подано без додержання вимог, встановлених даною статтею, постановляє ухвалу про залишення подання без руху, у якій зазначаються його недоліки. За таких обставин подання необхідно залишити без руху.

Керуючись ст. 183-3 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

подання ДПІ у Шевченківському районі м. Запоріжжя ГУ ДФС у Запорізькій області до ПП «ВКФ «БАЗИС» про стягнення коштів за податковим боргом - залишити без руху, надавши заявнику термін до 13 жовтня 2015 року , 11:45 години, для усунення недоліків подання. Недоліки можуть бути усунені шляхом надання суду подання з зазначенням фактичних обставин формування податкового боргу ПП «ВКФ «БАЗИС» в зазначеному в поданні розмірі та документу про сплату судового збору у розмірі 1218 гривень.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів. Повернення подання не є перешкодою для повторного звернення з ним до суду після усунення його недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у п’ятиденний строк з дня отримання ухвали.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, що її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Матяш