Справа № 198/650/15-а
Суддя: Гайдар І. О.
Дата ухвалення: 2015-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 198/650/15-а
провадження № 2-а/0198/18/15
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2015 року Юрївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Гайдар І.О., за участю секретаря судового засідання Маслівець О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Юрївка Дніпропетровської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

До Юрївського районного суду Дніпропетровської області звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що 09 вересня 2015 року ОСОБА_2 обєднана державна податкова інспекція в особі начальника інспекції ОСОБА_3 винесла постанову по справі про адміністративне правопорушення, за якою позивача на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 09 вересня 2015 року серії АХ № 337072 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 136,00 грн.

Порушення виявлено під час документальної планової виїзної перевірки позивача представниками ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та зафіксовано в акті перевірки № 53/10/04-10-17-01-19/НОМЕР_1 від 17.08.2015 року.

За результатами складеного акту перевірки ОСОБА_1 отримала податкові повідомлення-рішенння, рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування своєчасно не нарахованого єдиного внеску, вимогу про сплату боргу (недоїмки).

З прийнятими органом перевірки рішеннями позивач не погодилась, тому 01 жовтня 2015 року подала до Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовну заяву про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування своєчасно не нарахованого єдиного внеску, вимоги про сплату боргу (недоїмки). Тобто, станом на момент складення протоколу та постанови про адміністративне правопорушення оскарження результатів перевірки не завершено, а тому позивач стверджує, що грошове зобов'язання є неузгодженим і до остаточного вирішення цього спору факт допущення порушення не встановлений.

ОСОБА_1 також вважає, що складання протоколу та постанови про адміністративне правопорушення є передчасним, безпідставним та суперечить законодавству, просить скасувати постанову ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області у справі про адміністративне правопорушення від 09 вересня 2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-1 КпАП України.

Позивач в судове засідання не зявилась, але надала суду заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в судове засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, з'ясувавши фактичні обставини справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що постановою начальника ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 серії РМ № 682841 по справі про адміністративне правопорушення від 09 вересня 2015 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-1 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу за неналежне ведення обліку доходів і витрат згідно акту перевірки від 17.08.2015 року № 53/10/04-10-17-01-19/НОМЕР_1, дата вчинення: 01.01.2013 р. 31.12.2014 р. (а.с. 22).

Постанову від 09 вересня 2015 року винесено посадовою особою державної податкової інспекції за наслідками розгляду протоколу № 164-1/146/17-01 про адміністративне правопорушення серії АХ № 337072 (а.с. 21).

Вказану постанову ОСОБА_1 отримала та узнала про притягнення до адміністративної відповідальності лише 22 вересня 2015 року, оскільки постанова складалась за її відсутності (а.с. 38-39).

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачеві було запропоновано та надано можливість надати суду всі докази правомірності своїх дій, але жодного доказу не надано, тому відповідно до ч. 4 ст. 128 КАС України суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів.

Згідно зі ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед іншого вирішує такі питання:

- чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

- чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Суд зауважує, що складений головним державним ревізором-інспектором ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції ОСОБА_4 протокол № 164-1/146/17-01 про адміністративне правопорушення серії АХ № 337072, на підставі якого розглядалось питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, не містить дати його складання, тобто документ не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення.

Доказів, що ОСОБА_1 була належним чином та своєчасно сповіщена про час та місце розгляду адміністративної справи у ОСОБА_2 обєднаній державній податковій інспекції 09 вересня 2015 року, відповідачем не надано. Тому суд доходить висновку, що розгляд справи начальником інспекції ОСОБА_3 відбувся за відсутності позивача і без належних даних про своєчасне сповіщення останньої про місце і час розгляду справи, тобто без дотримання процедури, передбаченої КУпАП, чим порушені під час розгляду справи права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За вимогами ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративні правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 280 вказаного Кодексу орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясовувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обєктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний звязок між діяннями і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Субєктивну сторону адміністративного правопорушення становить повязаний з його вчиненням психічний стан особи. До ознак, які характеризують субєктивну сторону, належать вина, мотив і мета вчинення правопорушення.

Отже, тільки за наявності складу адміністративного правопорушення особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, а в подальшому постанова про притягнення до адмінвідповідальності винесені лише з урахуванням складеного акту про результати документальної планової виїзної перевірки ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового законодавства від 17.08.2015 року № 53/10/04-10-17-01-19/НОМЕР_1, викладені в якому висновки щодо допущених вимог податкового законодавства податковим органом були покладені в основу доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення (а.с. 4-15).

Між тим, акт перевірки тільки фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства, та не є остаточним документом, що зобов'язує до вчинення будь-яких дій, і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків. Акт перевірки це документ, в якому викладені певні обставини так, як їх бачить посадова особа податкового органу, що проводить перевірку, та не тягне за собою жодних наслідків без прийнятого податкового повідомлення-рішення.

Згідно з п. 86.7. ст. 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п'яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п'яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв'язку з необхідністю з'ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Скориставшись наданим правом, ОСОБА_1 26.08.2015 року подала заперечення на акт перевірки дотримання вимог податкового законодавства від 17.08.2015 року № 53/10/04-10-17-01-19/НОМЕР_1, в яких не погодилась з викладеними в документі висновками (а.с. 16).

У звязку з отриманням заперечень ОСОБА_2 обєднаною державною податковою інспекцією з 31.08.2015р. по 04.09.2015 року проведено позапланову документальну виїзну перевірку ОСОБА_1 За результатами повторної перевірки лише 11.09.2015 року складено відповідний акт (а.с. 18-20).

Отже, після складання акта перевірки від 17.08.2015 року відповідач здійснював ще додаткову перевірку позивача у звязку з тим, що під час першої перевірки не були досліджені обставини, які мали істотне значення для правильних висновків щодо наявності в діях позивача порушень податкового законодавства.

На підставі акту про результати документальної планової виїзної перевірки ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області 11.09.2015 року, 14.09.2015 року та 16.09.2015 року винесено податкове повідомлення-рішенння, 16.09.2015 року рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування своєчасно не нарахованого єдиного внеску, 16.09.2015 року вимогу про сплату боргу (недоїмки).

Відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов'язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов'язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Крім того, положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України, надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Розглядаючи справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-1 КпАП України, керівник контролюючого органу в порушення вимог ст. 280 КУпАП не врахував, що позивачем подано заперечення на акт перевірки від 17.08.2015 року, який став підставою для винесення протоколу про адмінправопорушення, для розгляду заперечень призначена позапланова перевірка, а її результати викладені в акті, складеному 11 вересня 2015 року.

Тобто, на момент винесення постанови про адміністративне правопорушення 09 вересня 2015 року ще тривала процедура розгляду зауважень на акт перевірки. Податкове повідомлення-рішення до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не додано, станом на дату складання протоколу не прийнято та не узгоджено.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 висновки акта перевірки від 17.08.2015 року № 53/10/04-10-17-01-19/НОМЕР_1 та прийняті на його підставі рішення податкового органу оскаржила в судовому порядку шляхом подання 01 жовтня 2015 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідного адміністративного позову (а.с. 23).

Таким чином, процедура оскарження податкових повідомлень-рішень та вимог, прийнятих на підставі акта перевірки від 17.08.2015 року, триває і питання законності та обґрунтованості викладених в акті податкового органу висновків щодо допущених ОСОБА_1 порушень вимог податкового законодавства є предметом розгляду судовими органами.

На підставі викладеного, суд доходить висновку, що складання протоколу про адміністративне правопорушення відбулось з порушенням процедури розгляду справ про адміністративні правопорушення та є передчасним, оскільки відомості, викладені в акті перевірки (порушення, за які передбачено відповідальність) і прийняті на його підставі рішення податкового органу про щодо нарахування грошових зобов'язань вважаються неузгодженими до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Оскільки відповідачем не надано суду доказів на спростування позовних вимог позивача, відсутні докази вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-1 КУпАП України та власне склад правопорушення, позовні вимоги про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення є обґрунтованими, законними, а суд вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 6-14, 71, 86, 158-163, 167, 171-2 Кодексу адміністративного судочинства, суд

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії РМ № 682841 від 09 вересня 2015 року, винесену начальником ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-1 КУпАП України ОСОБА_1.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку постанови суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на постанову суду можу бути подана до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Юрївський районний суд Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня її проголошення або отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.О. Гайдар