Справа № 821/1856/15-а
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2015-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/1856/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Корнієнко Я.В., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_3 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі по тексту - відповідач або ДАБІ у Херсонській області) про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 25.05.2015р. головним державним інспектором управління ДАБІ у Херсонській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція власної квартири АДРЕСА_1". За результатами перевірки складено акт, яким зафіксовано порушення вимог містобудівного законодавства. На підставі акту перевірки складено припис від 25.05.2015 р., яким позивача зобов'язано оформити дозвільну документацію на проведення реконструкції у відповідності до вимог містобудівного законодавства та складено протокол про адміністративне правопорушення від 25.05.2015 р.

Крім того, відповідно до наказу ДАБІ від 27.05.2015 р. №10-ск скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт №ХС 14 від 30.03.2015 р. та декларацію про готовність об'єкта до експлуатації №ХС 10 від 27.04.2015 р. Вказані дії відповідача позивач вважає протиправними, вчиненими з порушенням вимог чинного законодавства.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та пояснив, що перевірку проведено законно. Встановлені перевіркою порушення стали підставою для винесення припису, протоколу про адміністративне правопорушення та скасування декларацій. Вважає, що позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Розглянувши подані документи, врахувавши позицію представника позивача, представника відповідача, адміністративний позов та документи покладені в його основу, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, суд приходить до наступного: предметом розгляду даної справи є надання правової оцінки діям відповідача щодо проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція власної квартири АДРЕСА_1", надання правової оцінки акту перевірки від 25.05.2015 р., протоколу про адміністративне правопорушення від 25.05.2015 р., припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.05.2015 р., правомірність дій щодо винесення наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 27.05.2015р. №10-ск про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт №ХС 14 від 30.03.2015р. та декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХС 10 від 27.04.2015р.

З огляду на таке, суд зазначає, що повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439/2011, та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553.

Відповідно до положень ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно із ст. 41 цього Закону, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно із ст. 41 цього Закону, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 4 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, позивач є субєктом містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), п.1 якого передбачено, що він визначає визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 1 Порядку № 553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Посадові особи інспекцій мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування інспекції, яку вони представляють. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з абз. 1 п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Абзацом 8 п. 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Судом встановлено, що 06 травня 2015 до Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області звернулась ОСОБА_4

12 травня 2015 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області видано направлення на здійснення позапланової перевірки № 218 за зверненням ОСОБА_4 від 06.05.2015 р. Строк направлення з 15 травня 2015 року по 21 травня 2015 року.

22 травня 2015 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області видано направлення про здійснення позапланової перевірки № 246 від 22.05.2015 р. Термін проведення перевірки було продовжено, відповідно до службової записки ОСОБА_5

Отже, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно видано направлення на проведення перевірки

Судом встановлено, що 25 травня 2015 року головним державним інспектором Петрук Л.М. здійснено перевірку за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Так, за результатами перевірки встановлено, що на підставі договору купівлі - продажу від 20.10.2004 р. гр. ОСОБА_3 (1991 рік народження) належить квартира 22 на другому поверсі будинку 17 по вул. Суворова в місті Херсоні. Загальна площа квартири згідно технічної документації від 10.08.2005 р. становила 78, 6 кв. м., житловою площею - 51, 2 кв. м. До складу квартири (78.6 кв. м) входить і прибудова в рівні першого поверху площею 4, 0 кв. м., яка згідно технічної документації має цільове призначення - "службова". Право власності на квартиру САА № 796543 від 22.08.2005 р. Технічною документацією БТІ від 28.08.2005 р. зафіксовано самовільне проведення реконструкції квартири. Реконструкція квартири відбулась шляхом прибудови до квартири в рівні другого поверху приміщень площею 17, 1 кв.м. та приєднання місця загального користування (сходові тераси) площею 4,2 кв. Загальна площа квартири після реконструкції склала 99,6 кв.м., в тому числі жила площа - 51, кв.м. Також ОСОБА_3 на підставі рішення виконавчого комітету від 16.08.2005 р. № 385 належить нежитлова будівля (літ."Д") площею 13,5 кв.м., Свідоцтво про право власності №САА № 796544.

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Судом встановлено, що позивач ознайомився з актом, про що свідчить його підпис.

25 травня 2015 року відповідачем винесено протокол про адміністративне правопорушення, яким повідомлено позивачу про розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке призначено на 29 травня 2015 року.

Крім того, 25 травня 2015 року відповідачем внесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, яким Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області вимагає оформити дозвільну документацію на проведення реконструкції у відповідності до вимог містобудівного законодавства.

27 травня 2015 року відповідачем винесено наказ № 10-ск "Про скасування реєстрації декларації", яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт ХС № 14 від 30.03.2015 року та декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 27.04.2015 № ХС 10 (замовник ОСОБА_3).

Судом встановлено, у декларації про початок виконання будівельних робіт №ХС 14 від 30.03.2015р. є посилання на те, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються, згідно з п. 15 Порядку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 07.07.2011 № 109 (далі по тексту - Порядок № 109).

Відповідно до п. 25 Порядку № 109, реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Проте, згідно наданих в судове засідання документів, а саме, технічного паспорту квартири, робочого проекту реконструкції квартири № 22 житлового будинку № 17 по вул. Суворова, м. Херсона встановлено, що позивачем проведено саме забудову, а не реконструкцію, як це вказано в декларації про початок будівних робіт.

В судове засідання надано робочий проект реконструкції власності квартири № 22 житлового будинку № 17 по вул. Суворова в місті Херсоні приватного підприємства "Комплекспроект". Вказаний проект суд не приймає до уваги, оскільки на час проведення перевірки його надано не було. При цьому, у вказаному проекті відсутні підписи замовника, також вказаний проект не має дати його виготовлення.

Крім того, в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показала, що вона є головним державним інспектором Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області та проводила вказану перевірку підтвердила, що нею було проведено перевірку, в ході якої представнику позивача за довіреністю, ОСОБА_6 було надано посвідчення на проведення перевірки та скаргу, на підставі якої вказана перевірка проводилась. Представником позивача в ході перевірки інспектору надано було технічні паспорти від 2005 р., 2009 р. та 14.05.2015 р., на підставі яких встановлено порушення, а саме, що конфігурація об'єкту реконструкції змінено та проведено добудову. Акт перевірки, припис та протокол про адміністративне правопорушення складено 25 травня 2015 року було складено в присутності позивача та ознайомлено його під підпис.

Таким чином, суд не враховує посилання представника позивача щодо не ознайомлення ОСОБА_3 з вказаними документами.

Щодо вимоги позивача про скасування акту перевірки, суд зазначає, що вказаний акт не тягне за собою будь - яких наслідків, а лише фіксує встановлені обставини, отже не може бути скасований.

Щодо вимоги про скасування протоколу про адміністративне правопорушення суд зазначає, що частиною 1 ст. 21 КАС України передбачено, що якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

Отже, вказана вимога підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 6 ст. 96 Кодексу про адміністративні правопорушення, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч. 7 ст. 96 Кодексу про адміністративні правопорушення).

Суд вважає правомірним оформлення винесення протоколу по адміністративне правопорушення, оскільки вказані порушення мали місце.

Щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 25 травня 2015 року, оскільки в декларації про початок виконання будівельних робіт вказані недостовірні відомості.

Так, відповідно до п. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Отже, проаналізувавши викладене, суд приходить до висновку, що позивачем наведено недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт та в декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Відповідно до п. 2 ст. 39-1 Закону України, у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно винесено наказ № 10-ск від 27 травня 2015 року "Про скасування реєстрації декларацій", яким скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт ХС № 14 від 30.03.2015 року та декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 27.04.2015 № ХС 10 (замовник ОСОБА_3).

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

ОСОБА_1 критеріїв оцінювання судом рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, є принцип законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд вважає, що в даному випадку відповідачем доведено законність своїх дій.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 17, 18, 19, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 08 жовтня 2015 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 6.1