Справа № 808/8372/15
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2015-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОДАННЯ БЕЗ РУХУ

12 жовтня 2015 року 17:30Справа № 808/8372/15 м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши подання та додані до нього матеріали

за поданням Державної податкової інспекції у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будпріоритет»

про стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ:

12 жовтня 2015 року о 16 год. 12 хв. Державна податкова інспекція у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду з поданням до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будпріоритет» в якому просить суд, стягнути з рахунків ТОВ «Дюна» податковий борг по податку на додану вартість в розмірі 150657,19 грн. та по податку на прибуток приватних підприємств в сумі 101782,29 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі іменується КАС України), подання подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити:

1) найменування адміністративного суду;

2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку заявника;

3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, якщо такий відомий, відносно сторони, до якої застосовуються заходи, передбачені частиною першою цієї статті;

4) підстави звернення з поданням, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника;

5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються;

6) підпис уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Підстави звернення до суду та моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду визначені в Податковому кодексі України.

В поданні заявник зазначив, що крім поштової адреси інші засоби звязку у ТОВ «Будпріоритет» відсутні, проте до подання додав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, витяг з податкової інформаційної бази щодо ідентифікаційних даних ТОВ «Будпріоритет» в яких зазначені інші засоби звязку (телефони) платника податків. Тобто, заявником у поданні зазначені недостовірні дані.

Статтею 183-3 КАС України встановлено перелік особливих вимог, що предявляються до подання податкового органу. Водночас у частині, що не врегульована статтею 183-3 КАС України, вимоги до подання визначаються загальними нормами, передбаченими статтею 106 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви зокрема додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Подання не відповідає вимогам статті 106 КАС України, а саме в порушення частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановленому розмірі.

За визначенням статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Тобто, Закон України «Про судовий збір» передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

ОСОБА_1 України «Про судовий збір» визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір», а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Виходячи зі змісту статті 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, подання є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору.

Суд звертає увагу, що подання органу доходів і зборів не визначено у частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір», а органи доходів і зборів не мають пільг щодо сплати судового збору відповідно до статті 5 Закону України «Про судовий збір».

З таких підстав, ДПІ у Хортицькому районі м.Запоріжжя ГУ ДФС у Запорізькій області зобов'язана додати до подання документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

При цьому, суд зауважує, що відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень складає 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

У свою чергу відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі станом на січень 2015 року на рівні 1 218,00 грн.

Таким чином, виходячи із ціни позову, в даному випадку ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень становить 3786,59 грн., виходячи з розрахунку ( (150657,19 грн. + 101782,29 грн.) х 1,5% = 3786,59 грн.).

Отже, з урахуванням викладеного заявнику необхідно надати докази сплати судового збору за звернення з поданням до суду про стягнення коштів за податковим боргом.

Заявником не надано до суду доказів сплати судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», а лише надано клопотання про звільнення заявника від сплати судового збору, у звязку з відсутність у заявника грошових коштів.

Разом з тим, суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч.1 ст.88 КАС України).

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецеденту практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим, при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ст.ст.87, 88 КАС України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.88 КАС України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до ч.1 ст.10 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно з ч.2 ст.10 КАС України не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

З урахуванням вимог ст.88 КАС України, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст.8 Закону України «Про судовий збір», з власної ініціативи.

Суд не приймає посилання представника заявника на інформаційну довідку, відповідно до якої ДПІ у Хортицькому районі м. Запоріжжя не може сплатити судовий збір, оскільки на даний момент вживаються заходи на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 01.03.2014 №65 «Про економію державних коштів та недопущення витрат бюджету», оскільки економія бюджетних коштів не свідчить про відсутність грошових коштів на рахунках ДПІ у Хортицькому районі м. Запоріжжя, а матеріали подання не надають можливість задовольнити вказане клопотання та звільнити заявника від судових витрат.

Крім того, суддя вважає за необхідне зазначити, що нормативно правовий акт, на який посилається заявник, був прийнятий до внесення Верховною Радою України змін до Закону України «Про судовий збір», якими органи Державної фіскальної служби позбавлено пільг щодо сплати судового збору.

Вищезазначені обставини вказують на невідповідність подання вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною першою статті 108 КАС України, воно підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

Відповідно до частини четвертої статті 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Для усунення недоліків подання судом встановлюється строк до 15 год. 00 хв. 13 жовтня 2015 року.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 106, 108, 160, 165, 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Подання Державної податкової інспекції у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будпріоритет» про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Надати Державній податковій інспекції у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області строк для усунення недоліків подання до 13 жовтня 2015 року до 15 години 00 хвилин.

Недоліки подання можуть бути усунені шляхом фактичного отримання судом до дати та часу, встановленої судом:

- всіх засобів звязку ТОВ «Будпріоритет» які зазначені у витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та витягу з податкової інформаційної бази щодо ідентифікаційних даних ТОВ «Будпріоритет»;

- оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір», а саме 3786,59 грн.

Розяснити заявнику, що відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183-3 КАС України невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з поданням.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю.П.Бойченко