Справа № 672/739/15-а
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2015-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 672/739/15-а

Головуючий у 1-й інстанції: Мельник В. М.

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

01 жовтня 2015 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Боровицького О. А. Совгири Д. І. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Городоцького районного суду Хмельницької області від 14 липня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В травні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, в якій просила визнати незаконною та скасувати постанову №54 по справі про адміністративне правопорушення від 12.05.2015 року виконувача обов'язків начальника управління ДАБК у Хмельницькій області Шостацького С. В. про визнання її винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП і накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Постановою Городоцького районного суду Хмельницької області від 14 липня 2015 року позов задоволено: визнано незаконною та скасовано постанову №54 по справі про адміністративне правопорушення від 12.05.2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП - ОСОБА_2 і накладення на неї стягнення у виді штрафу в сумі 8500 грн., а провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрито.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом при ухваленні рішення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явились.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 197 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, давши правову оцінку обставинам у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову Городоцького районного суду Хмельницької області від 14 липня 2015 року - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 24 квітня 2015 року управлінням ДАБІ у Хмельницькій області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил магазину по АДРЕСА_1-ОСОБА_2

За результатами перевірки 24.04.2015 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому зазначено, що замовником будівництва ОСОБА_2 експлуатується магазин, який не прийнятий в експлуатацію (об'єкт належить до IІ категорії складності), чим порушено ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» .

На підставі акту перевірки, 24 квітня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу по Південному регіону Управління ДАБІ у Хмельницькій області Стаднік В. І. складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.12 ст.96 КУпАП та припис від 24.04.2015 р., яким зобов'язано ОСОБА_2 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку до 22 травня 2015 року.

За наслідками розгляду акту позапланової перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення від 24 квітня 2015 року винесено постанову від 12 травня 2015 року в.о. начальника управління ДАБІ у Хмельницькій області про накладення на позивачку штрафу в розмірі 8500 грн. за правопорушення передбачене ч.12 ст.96 КУпАП.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою відповідача, ОСОБА_2 оскаржила останню в судовому порядку.

Городоцький районний суд Хмельницької області дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції, зважаючи на наступне.

Положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно із ст. 41 цього Закону,державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основи містобудування» містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 є замовником будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок (далі - Порядок), п.1 якого передбачено, що він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із п.п. 2, 5, 7, 8, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Однак, з акту перевірки від 24 квітня 2015 року не вбачається підстав проведення позапланової перевірки позивачки.

Більш того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про передчасність складання акту за результатами позапланової перевірки, зважаючи на наступне.

Як слідує з довідки Центру надання адміністративних послуг від 23 червня 2015 року №278 декларацію про готовність об'єкта в експлуатацію Управління ДАБІ в Хмельницькій області отримало 27 квітня 2015 року.

Так, з копії декларації про готовність об'єкта до експлуатації встановлено, що дану декларацію зареєстровано в Управлінні ДАБІ у Хмельницькій області 28 квітня 2015 року.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає відсутніми докази вчинення позивачкою адміністративного правопорушення.

Згідно із ст.ст.3, 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п. 17-19, 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 06.04.1995 р. №244 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 р. №735 , справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції щодо протиправності притягнення позивачки до відповідальності, оскільки відповідач не в повній мірі здобув та дослідив докази, що мають значення для правильного вирішення справи і не виконав належним чином обов'язку по з'ясуванню факту вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вини відповідного суб'єкта містобудування та чи підлягає останній притягненню до такої відповідальності.

За зазначених обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржена постанова від 12.05.2015р. №54 не відповідає критеріям законності і обґрунтованості, оскільки прийнята без урахування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано суду достатньо належних доказів, які б свідчили про неправомірність заявлених позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не викликають сумнівів щодо правильності висновків суду першої інстанції та застосування норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст.200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Зважаючи на те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Городоцького районного суду Хмельницької області від 14 липня 2015 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 212, 254 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Боровицький О. А.

Совгира Д. І.