Справа № 826/13366/15
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2015-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Троян Н.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Новак О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Асоціація Світлотехніка» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2015 року у справі за адміністративним позовом Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Асоціація Світлотехніка» про стягнення податкового боргу,-

В С Т А Н О В И Л А :

07 липня 2015 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Асоціація Світлотехніка» податковий борг у розмірі 1 732 799 грн 92 коп. (один мільйон сімсот тридцять дві тисячі сімсот дев'яносто дев'ять гривень 92 коп.) за рахунок коштів, що знаходяться на його рахунках.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2015 року у порядку скороченого провадження позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Відповідач, не погоджуючись із зазначеною постановою, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд скасувати постанову та прийняти нову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать матеріали справи, згідно довідки про заборгованість по платежах до бюджету від 28.07.2015 загальна заборгованість ТОВ «Асоціація Світлотехніка» станом на 28.07.2015 складає 1 732 799 грн 92 коп.

Вказана заборгованість виникла на підставі прийнятих позивачем податкових повідомлень-рішень від 31.07.2013 № та від 31.07.2013 № , та пені, нарахованої на суму такого грошового зобов'язання.

17 лютого 2015 року позивачем було сформовано податкову вимогу на суму 1 725 266 грн 07 коп., яка була отримана відповідачем 19.03.2015.

У зв'язку з самостійною несплатою податкового боргу відповідачем, податковий орган звернувся до суду з відповідним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки заборгованість у розмірі 1 732 799 грн 92 коп. відповідачем у встановлені законодавством строки не сплачено, доказів оскарження вказаних податкових повідомлень-рішень до суду не надано, відтак вимоги позивача є обґрунтованими.

Колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

Так, спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України, Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Відповідно до пункту 87.1 статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплата грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.

Сплата грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.

Відповідно до п. 93.5 ст. 95 ПК України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Як вбачається з матеріалів справи, податковим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 31.07.2013 № на загальну суму 1 030 848 грн та від 31.07.2013 № на загальну суму 621 790 грн 47 коп.

Згідно з п. 58.1 ПК України - у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V ПК України, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Пунктом 57.3. ст. 57 ПК України передбачено, що у разі визначення грошового зобов'язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму грошового зобов'язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов'язання платник податків зобов'язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Згідно до п. 56.1 ст. 56 ПК України - рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до п. 56.18. ст. 56 ПК України - з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, податкові повідомлення-рішення від 31.07.2013 № та від 31.07.2013 № оскаржено відповідачем у судовому порядку.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2014 року у справі №826/20207/13-а за адміністративним позовом ТОВ «Асоціація Світлотехніка» до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Міндоходів у місті Києві щодо визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 31.07.2013 № , від 31.07.2013 № та від 31.07.2013 № позовні вимоги ТОВ «Асоціація Світлотехніка» задоволено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2014 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2014 року скасовано та ухвалено нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ТОВ «Асоціація Світлотехніка» відмовлено.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11 червня 2014 року відкрито касаційне провадження у справі №826/20207/13-а.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 23 вересня 2015 року постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2014 року скасовано, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2014 року - залишено в силі.

Відповідно до статті 254 КАС України постанова або ухвала суду касаційної інстанції за наслідками перегляду набирають законної сили з моменту проголошення.

Таким чином, податкові зобов'язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями, на момент виставлення податкової вимоги позивачем не були узгодженими.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що сума визначена у вказаних податкових повідомленнях-рішеннях є узгодженою, є безпідставним.

Проте, колегія суддів не може погодитись з посиланням відповідача у апеляційній скарзі на пункт 3 частини першої ст.183-3 КАС України, згідно з якої провадження у справах за зверненням органів державної податкової служби при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо стягнення коштів за податковим боргом, з огляду на таке.

Відповідно до пп. 20.1.34. п. 20.1. ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючий орган має право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Згідно п.95.1, п.95.3 ст.95 ПК України орган державної податкової служби здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, які обслуговують такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що оскільки податковий орган наділений повноваженнями звертатися до суду з поданням про стягнення з платника податків податкового боргу в порядку ст. 183-3 КАС України, суд повинен відмовити у відкритті провадження у справі за таким поданням, якщо з поданих матеріалів вбачається спір про право, який між інший наявний у даній справі, коли платник податків висловлює незгоду з рішенням податкового органу (оскаржує його в судовому порядку), на підставі якого виник податковий борг та податковим органом внесено до суду подання про його стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 21 травня 2015 року (спрва №К/800/11175/15).

Разом з тим, положення Податкового кодексу України не встановлюють імперативної умови звернення в порядку статті 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України як обов'язкової підстави для подання позову про стягнення податкового боргу для розгляду в загальному порядку позовного провадження.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 21 липня 2015 року (справа №К/800/19858/15), від 10 березня 2015 року (справа №К/800/66458/14).

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що оскільки на момент виставлення податкової вимоги податкове зобов'язання, визначене податковими повідомленнями-рішеннями від 31.07.2013 № , від 31.07.2013 № оскаржено у судовому порядку та є неузгодженим, відтак звернення з адміністративним позовом про стягнення податкового боргу є передчасним.

Згідно частини першої ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 202 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу.

Оскільки, судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, в зв'язку з цим виникає необхідність у задоволенні апеляційної скарги та відповідно у скасуванні постанови постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2015 року.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Асоціація Світлотехніка» - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2015 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Асоціація Світлотехніка» про стягнення податкового боргу - відмовити.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Н.М.Троян

Судді: Н.П.Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Бужак Н.П.

Твердохліб В.А.