Справа № 820/10500/15
Суддя: Нуруллаєв І.С.
Дата ухвалення: 2015-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

16:55

07 жовтня 2015 р. Справа № 820/10500/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нурулаєва І.С.,

за участю секретаря судового засідання Мараєвої О.В.,

представника позивача - ОСОБА_1,

другого представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

представника Харківського міського управління Головного управління МВС України в Харківській області - ОСОБА_4,

представника Управління служби безпеки України в Харківській області - ОСОБА_5,

представника Прокуратури міста Харкова - не прибув,

представника Харківської обласної державної адміністрації - ОСОБА_6,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Харківської міської ради до Харківської обласної організації Політичної партії "Нова держава" в особі ОСОБА_3, третя особа: Харківське міське управління Головного управління МВС України в Харківській області, Управління служби безпеки України в Харківській області, Прокуратура міста Харкова, Харківська обласна державна адміністрація про обмеження права на мирне зібрання, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської обласної організації Політичної партії "Нова держава" в особі ОСОБА_3, третя особа: Харківське міське управління ГУ МВС України в Харківській області, Управління служби безпеки України в Харківській області, Прокуратура міста Харкова, Харківська обласна державна адміністрація, в якому просить суд обмежити права на збори шляхом заборони Харківській обласній організації Політичної партії Нова держава в особі відповідальної ОСОБА_3 (61058, АДРЕСА_1 тел. , моб. ) та іншим учасникам цієї акції проведення 08.10.2015 з 13.00 до 14.00 год. на площі Конституції (біля будівлі Харківського історичного музею) масового заходу, а саме: акції протесту Требуем снижения тарифов!, Рост зарплат должен опережать рост тарифов із використанням прапорів, транспарантів, звукопідсилюючої апаратури та розповсюдженням друкованих матеріалів.

В обґрунтування позову зазначено, що 06.10.2015 року на засіданні узгоджувальної комісії виконавчого комітету Харківської міської ради з розгляду повідомлень щодо організації та проведення зборів, мітингів, походів та демонстрацій в м. Харкові розглянуто повідомлення Харківської обласної організації Політичної партії «Нова держава» про проведення 08.10.2015 року з 13.00 до 14.00 год. масового заходу а саме: акції протесту «Требуем снижения тарифов», «Рост зарплат должен опережать рост тарифов» із використанням прапорів, транспарантів, звукопідсилюючої апаратури та розповсюдженням друкованих матеріалів.

За результатами розгляду повідомлення узгоджувальна комісія, враховуючи доповіді представника Управління СБУ в Харківській області ОСОБА_7, представника Головного управління ДСНС в Харківській області ОСОБА_8, заступника начальника відділу громадської безпеки ХМУ ГУ МВС України в Харківської області ОСОБА_9, вирішила звернутися до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою про заборону Харківській обласній організації політичної партії «Нова Держава» проведення 8 жовтня 2015 року масових заходів в м. Харкові, а саме мітингу на майдані Конституції з 13.00 до 14.00.

При розгляді зазначеного питання комісія виходила з того, що проведення масових заходів у центральній частині міста Харкова викличе суттєві труднощі в забезпеченні охорони громадського порядку. Внаслідок терористичних актів, що відбулися протягом останніх місяців, на території міста та Харківської області проводиться посилена антитерористична операція, ведеться цілодобове посилене патрулювання території міста, а тому проводити масові заходи з великою кількістю людей в теперішній час дуже небезпечно. При проведенні вказаної акції, на думку позивача, існує реальна загроза порушення громадського порядку, а також порушення прав та свобод інших громадян, які не приймають участі у вищезазначеному заході.

Представники позивача в судове засідання прибули, позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти задоволення адміністративного позову заперечував. Свою позицію представник відповідача в судовому засіданні обґрунтувала наявністю у кожного громадянина передбаченого статтею 39 Конституції України права на мирне зібрання, відсутністю законодавчого врегулювання підстав обмеження права громадян на мирне зібрання, а також обов'язком Харківського міського управління ГУ МВС України в Харківській області забезпечити охорону правопорядку та безпеки громадян.

Представник третьої особи, Прокуратури міста Харкова в судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Представники третіх осіб в судове засідання прибули та підтримали позицію позивача та просили позов задовольнити.

Судом встановлено, що Харківська обласна організація Політичної партії "Нова держава" звернулась до Харківської міської ради із повідомленням (відповідно до ч.1 ст.39 Конституції України) вх.№18385/0/3-15 від 01.10.2015 року про проведення 08.10.2015 року з 13.00 до 14.00 год. на площі Конституції (біля будівлі Харківського історичного музею) масового заходу, а саме: акції протесту Требуем снижения тарифов!, Рост зарплат должен опережать рост тарифов із використанням прапорів, транспарантів, звукопідсилюючої апаратури та розповсюдженням друкованих матеріалів. Відповідальною особою за проведення заходу визначено ОСОБА_3, кількість учасників акції до 500 осіб (а.с.17).

Відповідно до протоколу засідання узгоджувальної комісії Харківського міськвиконкому з розгляду повідомлень щодо організації та проведення зборів, мітингів, походів та демонстрації в м. Харкові (далі по тексту узгоджувальна комісія) №18 від 06.10.2015 року вирішено, враховуючи доповіді представників силових структур та інших членів комісії, звернутися до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою про заборону Харківській обласній організації політичної партії «Нова Держава» проведення 8 жовтня 2015 року масових заходів в м. Харкові, а саме мітингу на майдані Конституції з 13.00 до 14.00 (а.с.21-22).

Надаючи правову оцінку вказаним правовідносинам, суд виходить з таких положень норм права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 3 ст. 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", якими визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 3 пункту "б" частини 1 статті 38 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" на виконавчі органи міської ради покладено вирішення відповідно до закону питань про проведення зборів, мітингів, маніфестацій і демонстрацій, спортивних, видовищних та інших масових заходів; здійснення контролю за забезпеченням при їх проведенні громадського порядку.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.92 Конституції України виключно законами України визначаються, зокрема, права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод; основні обов'язки громадянина.

Статтею 39 Конституції України встановлено, що громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Зазначені положення Конституції України кореспондують з нормою міжнародного права - ст.11 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, де зазначено, що кожен має право на свободу мирних зібрань і свободу обєднання з іншими особами, включаючи право створювати профспілки та вступати до них для захисту своїх інтересів.

Здійснення цих прав не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоровя чи моралі або захисту прав і свобод інших осіб.

Під необхідністю у демократичному суспільстві розуміють, що втручання держави відповідає невідкладним соціальним потребам та є пропорційним поставленій законній меті. При цьому, державі надаються певні дискреційні повноваження у вирішенні питання про сумісність її дій з вимогами Конвенції. Ці дискреційні повноваження є межами розсуду держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У справі Баранкевич проти Росії від 26.07.2007 року Європейський суд з прав людини дійшов висновку: "У зв'язку з природою права на мирні зібрання та права на об'єднання і її тісним зв'язком з демократією, повинні бути переконливі і вагомі причини, щоб виправдати втручання в це право.

Тобто, право на мирні зібрання може бути обмежено за наявності вагомих та переконливих причин, які б могли виправдати таке обмеження.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини можна зробити висновок, що хоча основним об'єктом статті 11 Конвенції є захист особи від свавільного втручання публічних властей у здійснення гарантованого права, проте на додаток можуть існувати і позитивні зобов'язання держави для забезпечення ефективного здійснення цих прав (п. 267 рішення ЄСПЛ у справі Adalі проти Туреччини від 12 жовтня 2005року, заява № 38187/97).

Отже, так само як і негативне зобов'язання - не допускати свавільного втручання у право осіб на мирні зібрання, на державу покладено позитивне зобов'язання. Позитивні обов'язки держави полягають у вжитті певних заходів для забезпечення прав людини. Для виникнення у держави позитивного обов'язку достатньо, щоб органи влади знали або повинні були знати про існування реального та нагального ризику для життя або здоров'я громадян, та реалізували цей позитивний обов'язок шляхом вжиття відповідних заходів у межах власних повноважень, що дозволило б відвернути таку загрозу.

Єдиним критерієм для визначення того, чи дотримувалась держава в особі її органів влади цього обов'язку, є ефективність її дій у конкретній ситуації.

Стосовно посилань представника відповідача на відсутність законодавчого врегулювання питань пов'язаних з процедурою обмеження конституційного права на мирне зібрання, суд зазначає, що відповідно до висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні по справі "Вєренцов проти України" від 11.04.2013 року щодо відсутності законодавчого акта з питань реалізації права на мирні зібрання, який був би ухвалений Верховною Радою України, як того чітко вимагають статті 39 та 92 Конституції України та неможливість для місцевих органів влади належним чином врегулювати процедуру проведення зібрань через відсутність такого законодавчого акту, неможливість для заявника передбачити наслідки своїх дій у зв'язку з вищевказаними недоліками нормативного регулювання.

Проте одночасно з вище викладеним відповідно до ч. 4 ст. 8 КАС України, забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

За вимогами частини 5 ст. 182 КАС України суд задовольняє вимоги позивача в інтересах національної безпеки та громадського порядку в разі, якщо визнає, що проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань може створити реальну небезпеку заворушень чи злочинів, загрозу здоровю населення або правам і свободам інших людей.

Визначення терміна «національна безпека» надано у статті 1 Закону України «Про основи національної безпеки України», яка вбачає у ній захищеність життєво важливих інтересів людини і громадянина, суспільства і держави, за якої забезпечуються сталий розвиток суспільства, своєчасне виявлення, запобігання і нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам у сферах правоохоронної діяльності, боротьби з корупцією, прикордонної діяльності та оборони, міграційної політики, охорони здоров'я, освіти та науки, науково-технічної та інноваційної політики, культурного розвитку населення, забезпечення свободи слова та інформаційної безпеки, соціальної політики та пенсійного забезпечення, житлово-комунального господарства, ринку фінансових послуг, захисту прав власності, фондових ринків і обігу цінних паперів, податково-бюджетної та митної політики, торгівлі та підприємницької діяльності, ринку банківських послуг, інвестиційної політики, ревізійної діяльності, монетарної та валютної політики, захисту інформації, ліцензування, промисловості та сільського господарства, транспорту та зв'язку, інформаційних технологій, енергетики та енергозбереження, функціонування природних монополій, використання надр, земельних та водних ресурсів, корисних копалин, захисту екології і навколишнього природного середовища та інших сферах державного управління при виникненні негативних тенденцій до створення потенційних або реальних загроз національним інтересам.

Національні інтереси відповідно до зазначеного акта - життєво важливі матеріальні, інтелектуальні і духовні цінності Українського народу як носія суверенітету і єдиного джерела влади в Україні, визначальні потреби суспільства і держави, реалізація яких гарантує державний суверенітет України та її прогресивний розвиток; загрози національній безпеці - наявні та потенційно можливі явища і чинники, що створюють небезпеку життєво важливим національним інтересам України.

Згідно з Положенням про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11 листопада 2010 року № 550, громадський порядок - це система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об'єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Тобто, умовою можливого обмеження щодо реалізації права на мирне зібрання є створення реальної небезпеки, зокрема, правам і свободам інших людей через проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань.

Згідно зі статтею 3 цього Закону об'єктами національної безпеки є: людина і громадянин - їхні конституційні права і свободи; суспільство - його духовні, морально-етичні, культурні, історичні, інтелектуальні та матеріальні цінності, інформаційне і навколишнє природне середовище і природні ресурси; держава - її конституційний лад, суверенітет, територіальна цілісність і недоторканність

Статтею 1 Конституції України встановлено, що Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава, а це в поєднанні з запровадженим ст.8 Конституції України принципом верховенства права означає, що при вирішенні питання, повязаного з проведенням масових заходів суд повинен брати до уваги і те, яким чином реалізація прав і свобод однієї групи громадян вплине на можливість реалізації прав та свобод іншої частини суспільства.

До суду надано копію листа ХМВ ГУ ДСНС України у Харківській області №184/240 від 06.10.2015 року, відповідно до змісту якого Харківську міську раду повідомлено про те, що проведення вказаного заходу викличе суттєві труднощі в забезпечені пожежної та техногенної безпеки, зокрема, організована акція перекриє рух автотранспорту на майдані Конституції, що в свою чергу призведе до створення заторів на автошляхах центральної частини міста та, як результат, унеможливить швидке реагування підрозділів Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на випадок виникнення пожеж або надзвичайних ситуацій (а.с. 20).

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії листа начальника Харківського міського управління ГУ МВС України в Харківській області №30/3-1475 від 02.10.2015 року узгоджувальну комісію повідомлено про те, що за результатами аналізу стану оперативної обстановки в м. Харкові встановлено наявність негативних тенденцій до зростання кількості масових заходів, під час проведення яких виникають порушення громадського порядку. Під час проведення даної акції, за твердженням начальника Харківського міського управління ГУ МВС України в Харківській області, виникне потреба у перекритті руху автотранспорту на окремих вулицях, закриття деяких станцій Харківського метрополітену, відводу руху автотранспорту та рейкового транспорту іншими шляхами, що спричинить незручності для громадян, викличе обурення та може спровокувати конфлікти між учасниками зібрання та пересічними громадянами. У звязку з непоодинокими фактами вчинення терористичних актів на життєво важливих обєктах значна кількість працівників ОВС м. Харкова залучена до цілодобової охорони обєктів забезпечення життєдіяльності міста. Оскільки значна кількість особового складу залучена до несення служби по охороні громадського порядку у звязку з підготовкою до проведення місцевих виборів, проведення масових заходів значно ускладнює організацію охорони громадського порядку (а.с.18).

Відповідно до листа Управління служби безпеки України в Харківській області №70/5-15773 від 06.10.2015 року за підписом начальника управління Харківську міську раду повідомлено про те, що Управлінням СБ України в Харківській області проводиться перевірка інформації про наявність загрози від певних радикально налаштованих громадян та організацій, про вчинення провокацій з використанням зброї і вибухових засобів, інших предметів, з метою нанесення тілесних ушкоджень учасникам акцій та представникам правоохоронних органів, неконтрольований розвиток яких може призвести до масових заворушень, у тому числі повязаних з проявами насилля та захопленням будівель державних органів. Керівники терористичних організацій «ДНР», «ЛНР» та їх звязки з числа урядових структур Російської Федерації на фоні припинення бойових дій в зоні АТО зацікавлені в дестабілізації ситуації в Україні та регіоні зокрема, з середини. З цією метою проводять рейдування розвідувально-диверсійних груп з числа завербованих громадян України, а також іноземних громадян, якими здійснюються терористичні акти, особливо під час проведення громадсько-масових заходів. Протягом травня вересня поточного року в м. Харкові та області значно активізувалася діяльність зазначених груп, постійно надходять повідомлення про «замінювання» важливих державних обєктів та місць масового скупчення громадян, спрямованих на залякування населення та створення передумов для зростання соціальної напруги. Зокрема, 10.06.2015 року в безпосередній близькості з місцем проведення представниками ХОО ВО «Свобода» громадсько-масового заходу (поблизу будівлі Харківської обласної державної адміністрації) було знайдено вибуховий пристрій (граната РГД-5), який має радіус ураження до 25 метрів. При цьому до управління продовжує надходити інформація, яка свідчить про подальші спроби радикально налаштованих активістів громадських структур дестабілізувати ситуацію в регіоні (а.с.19).

У письмових поясненнях до адміністративного позову представником Управління служби безпеки України в Харківській області надано інформацію щодо того, що протягом січня вересня поточного року в м. Харкові та області зафіксовано велику кількість проявів терористичного характеру. В період з 1-го січня по теперішній час слідчим відділом Управління розслідувалось близько 300 кримінальних проваджень проти основ національної безпеки та проти громадської безпеки, в яких з початку року затримано в порядку ст. 207, 208 КПК України 71 особу, яким повідомлено про підозру у вчиненні вказаних злочинів.

В ході проведення процесуальних дій у підозрюваних було виявлено і вилучено значну кількість зброї, бойових припасів, вибухових пристроїв та речовин, в тому числі: ручні осколкові гранати, міни, вибухові речовини, детонатори, стрілецьку зброю та набої до неї.

Представник Управління служби безпеки України в Харківській області послався також на найбільш резонансний терористичний акт, скоєний злочинцями 22 лютого 2015 року в місті Харкові під час проведення масового заходу «Марш гідності» на проспекті Маршала Жукова, в наслідок якого 4 особи загинуло та 15 осіб постраждали (серед загиблих та постраждалих як працівники правоохоронних органів так і цивільні особи).

Також представником Управління служби безпеки України в Харківській області зазначено, що проведення громадсько-масових заходів використовується окремими радикально-налаштованими особами для організації провокацій, спрямованих як на дискредитацію вищого керівництва держави, так й на загострення суспільно-політичної ситуації в країні. Прикладом зазначеному стали події 31 серпня 2015 року під Верховною Радою України, під час яких відбулись зіткнення радикалів з бійцями Нацгвардії та була застосована бойова граната. Як наслідок, від отриманих поранень загинули 3 та постраждала 141 особа.

На підтвердження позиції Управління служби безпеки України в Харківській області щодо підстав викладених у листі у судовому засіданні представником надано до суду скриншоти відображення інформації в соціальних мережах щодо вибуху цистерни з бензином на залізничній колії в місті Купянську та підготовки піротехнічних засобів, підсилених залізом, для застосування під час проведення мітингу ОСОБА_3.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Статтею 79 КАС України передбачено, що письмовими доказами є документи (у тому числі електронні документи), акти, листи, телеграми, будь-які інші письмові записи, що містять в собі відомості про обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про інформацію" інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

З огляду на вищевикладене суд приймає зазначені докази на підтвердження позиції позивача та представника третьої особи щодо наявності загрози для життя, здоровя та безпеки громадян під час проведення масових заходів.

Відповідно до ч.1 ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Згідно з приписами ч.5 ст.182 КАС України суд задовольняє вимоги позивача в інтересах національної безпеки та громадського порядку в разі, якщо визнає, що проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань може створити реальну небезпеку заворушень чи вчинення кримінальних правопорушень, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей.

Оцінивши надані представниками сторін докази за своїм внутрішнім переконанням, враховуючи, що проведення масового заходу заплановано на час обідньої перерви в робочий день у центральній адміністративній частині міста у безпосередній близькості від установ державної влади та органів місцевого самоврядування, в місці масового скупчення людей, біля найбільш пасажиромістких станцій метро, зупинок громадського транспорту, з огляду на нестабільну соціально-політичну ситуацію в регіоні, з метою недопущення порушення громадського порядку, створення загрози життю та здоровю як учасників акції, так і пересічних громадян, суд приходить до висновку про те, що проведення акції протесту Требуем снижения тарифов!, Рост зарплат должен опережать рост тарифов із використанням прапорів, транспарантів, звукопідсилюючої апаратури та розповсюдженням друкованих матеріалів може створити реальну небезпеку заворушень чи вчинення кримінальних правопорушень, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей.

З урахуванням викладених обставин, враховуючи звернення Харківської міської ради до суду, з метою недопущення порушення прав і свобод громадян, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КАС України, п.6 ч.1 ст.256 КАС України постанови суду про обмеження щодо реалізації права на мирні зібрання виконуються негайно.

Відповідно ч.4 ст.94 КАС України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. 8, 19, 39 Конституції України, ст.38 Закону України "Про місцеве самоврядування", ст.ст. 4, 7, 11, 41, 69 - 71, 86, 128, ч.1 ст.158, 160-163, 182, 186, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Харківський окружний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Харківської міської ради до Харківської обласної організації Політичної партії "Нова держава" в особі ОСОБА_3, третя особа: Харківське міське управління Головного управління МВС України в Харківській області, Управління служби безпеки України в Харківській області, Прокуратура міста Харкова, Харківська обласна державна адміністрація про обмеження права на мирне зібрання задовольнити.

Обмежити права на збори шляхом заборони Харківській обласній організації Політичної партії Нова держава в особі відповідальної ОСОБА_3 (61058, АДРЕСА_1 тел. , моб. ) та іншим учасникам цієї акції проведення 08.10.2015 з 13.00 до 14.00 год. на площі Конституції (біля будівлі Харківського історичного музею) масового заходу, а саме: акції протесту Требуем снижения тарифов!, Рост зарплат должен опережать рост тарифов із використанням прапорів, транспарантів, звукопідсилюючої апаратури та розповсюдженням друкованих матеріалів.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Нуруллаєв І.С.