Справа № 308/12042/15-а
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2015-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чопської митниці Міндоходів про визнання протиправною бездіяльність працівників Чопської митниці та зобовязання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом до Чопської митниці Міндоходів про визнання протиправною бездіяльності працівників Чопської митниці та зобовязання вчинити певні дії.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних осіб із субєктами владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності. Згідно ч.1 ст.104, ч.1 ст.105 КАС України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 107 КАС України); чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;чи має представник належні повноваження ( якщо позовну заяву подано представником) пункт 2 частини 1 ст. 107 КАС України ; чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) пункт 5 частини 1 ст. 107 КАС України; чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом пункт 6 частини 1 ст. 107 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи предметом спору є визнання протиправною бездіяльності працівників Чопської митниці в частині неповернення тимчасово вилученого майна та зобовязання вчинити певні дії. Як вбачається з матеріалів позову, позивач звертався з заявами до відповідача починаючи з 10.07.2014 року, а також 28.07.2014 року з заявою до УВБ ГУ Міндоходів у Закарпатській області про порушення його прав, а отже позивач починаючи з того часу знав про порушення своїх прав.

Згідно ч.1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду лише 28.09.2015 року, тобто позивач звернувся до суду з даним позовом з пропуском строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст. 99 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі. Отже, закон покладає на позивача, який пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом,обов`язок доведення наявності у нього поважних причин для його пропуску.

В даному випадку позивач при звернені до суду з даним адміністративним позовом не надав клопотання (заяву) про поновлення строку і доказів поважності пропуску строку на звернення до суду з позовом позивачем не надано.

Оцінюючи поважність причини, слід виходити з того, що причина пропуску строку є

поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк;

2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вищий адміністративний суд України звертав увагу на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій (Ухвала ВАС України від 22.02.2011р.).

Проте, позивач знав про порушення своїх прав починаючи з 10.07.2014 року , однак не звернувся до суду з дотриманням строку звернення, встановленого КАС України, та не надав жодних доказів поважності причин його пропуску.

Варто зазначити, що із змісту позовної заяви вбачається, що позивач з 19.09.2014 року до кінця лютого 2015 року брав участь у проведенні антитерористичної операції. Разом з тим, навіть починаючи з кінця лютого 2015 року до часу подання позовної заяви до суду 28.09.2015 року також сплив шестимісячний строк звернення до суду встановлений ч.2 ст. 99 КАС України.

Згідно ч.2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Також необхідно відмітити, що залишення позовної заяви без розгляду в даному випадку не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду, після усунення обставин, які стали підставою для постановлення такої ухвали.

На підставі наведеного суд приходить до висновку, що адміністративний позов необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99,100, 155,165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Чопської митниці Міндоходів про визнання протиправною бездіяльності працівників Чопської митниці та зобовязання вчинити певні дії- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2