Справа № 808/5715/15
Суддя: Каракуша Сергій Миколайович
Дата ухвалення: 2015-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2015 року 17 год. 00 хв. Справа № 808/5715/15 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Каракуші С.М.

за участю секретаря Рибакової М.В.

представників позивача Довгого В.В., Щербини Н.А.

представника відповідача Терехової Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Тітан Трейд»

до: Запорізької митниці ДФС

про: визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тітан Трейд» (далі - позивач або ТОВ «Тітан Трейд») звернулось з адміністративним позовом до Запорізької митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000213/2 від 21.08.2015 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України № 112050000/2015/00429.

Позивач вважає, що ним для митного оформлення були подані всі необхідні документи, які підвереджують митну вартість товару за обраним методом, відповідачем було безпідставно витребувано додаткові документи для підтвердження митної вартості товару, та крім того вважає, що з урахуванням підтвердження ціни товару від імпортеру та експортеру, у відповідача були відсутні правові підстави коригувати митну вартість товару у бік збільшення та визначати її за резервним методом, у зв'язку з чим зазначає, що рішення митного органу прийнято безпідставно та всупереч вимогам чинного законодавства.

При судовому розгляді проведено заміну відповідача Запорізьку митницю на Запорізьку митницю ДФС (а.с. 54).

Представники позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та надали пояснення в їх обґрунтування, аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, просила у його задоволенні відмовити, вважає оскаржувані рішення обґрунтованими.

Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 01.07.2015 між ТОВ «Титан Трейд» (Покупець) та ВДФ Інтернешнл ЛТД, ОАЕ (Продавець), укладено Контракт № 002/07-15, відповідно до умов якого Продавець зобов'язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов'язується прийняти у власність від Продавця на умовах FCA місто Вільнюс (згідно з Правилами Інкотермс в редакції 2010 року) титан губчатий у відповідності до специфікації, які є невід'ємними частинами Контракту. Товар запакований в стальні металічні бочки, заповнені аргоном, ємністю 200 л. з поліетиленовим вкладенням. Згідно Розділу 3 Контракту, товар поставляється Продавцем на умовах FCA місто Вільнюс (згідно з Правилами Інкотермс в редакції 2010 року), на палетах або без них (за письмовою вказівкою Покупця). Товар поставляється партіями; кількість, якість та строки поставок партій товару визначаються Специфікаціями (Додатками до Контракту). Оплата за товар здійснюється Покупцем в доларах США. Контракт вступає в силу з дати його підписання сторонами та діє до 31.12.2015 або до повного виконання зобов'язань (а.с. 10-16).

Згідно з Додатком № 1 від 01.07.2015 до Контракту № 002/07-15 від 01.07.2015, товар, що поставлявся - титан губчатий ТГ-110, 19,5 т, строк поставки - липень 2015 року, ціна за 1 т - 6000 доларів США, загальна вартість - 117000 доларів США. Товар запаковується в стальні металеві бочки, заповнені аргоном, ємністю 200 л. з поліетиленовим вкладенням на палетах. Поставка товару здійснюється на умовах FCA м. Вільнюс, Литва протягом 10 календарних днів з моменту здійснення передплати (а.с. 17-18).

З метою проведення митного оформлення поставленого за зазначеним контрактом товару, згідно вищевказаного додатку, позивачем до митного органу 11.08.2015 подана митна декларація № 112050000/2015/013233 (а.с. 28-29).

Відповідно до даної митної декларації митна вартість товару визначена позивачем за ціною контракту.

Разом із вказаною декларацією, позивачем до митного оформлення були подані наступні документи: CMR 0771356 від 04.08.2015; TIR XK.79207875 від 04.08.2015; сертифікат якості 808/7 від 15.05.2007; платіжне доручення в іноземній валюті № 6 від 05.08.2015; довідка про транспортні витрати № 26 від 03.08.2015; інвойс № 1 від 27.07.2015; пакувальний лист № 1 від 03.08.2015; контракт № 002/07-15 від 01.07.2015; додаток № 1 від 01.07.2015 до контракту 002/07-15 від 01.07.2015; інвойс відправника 2015-1 від 10.07.2015 (а.с. 9-20, 65, 69, 74, 83).

Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару - титану губчастого марки ТГ-110, заявленого до митного оформлення за митною декларацією від 11.08.2015 № 112050000/2015/013233, орган доходів і зборів дійшов висновку, що документи, надані до митного оформлення товару містять розбіжності, а саме: 1) в платіжному дорученні від 05.08.2015 № 6 відсутнє посилання на додаток № 1 від 01.07.20215 до контракту від 01.07.2015 № 002/07-15 в якому вказана вартість товару; 2) в пункті 3 додатка 1 від 01.07.2015 до контракту від 01.07.2015 № 002/07-15 зазначено, що товар поставляється продавцем впродовж 10 календарних днів з моменту здійснення передплати, натомість CMR № 0771356 від 04.08.2015.

У зв'язку з виявленням зазначених розбіжностей від позивача вимагалось надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару і обраний метод її визначення, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) інші документи для підтвердження митної вартості за бажанням декларанта (а.с. 24).

На повідомлення митного органу стосовно надання додаткових документів, декларантом були подані: витяг з інформацією про біржові ціни; лист ТОВ «Тітан Трейд», Комерційна пропозиція ТОВ «ЗТМК», Експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати № ОИ-418 від 17.08.2015 (а.с. 21-23, 30-31, 77-79). Крім того, позивачем зазначено, що інші документи надаватися не будуть (а.с. 24).

21.08.2015 Запорізькою митницею ДФС прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000213/2, відповідно до якого митна вартість визначена за резервним методом (а.с. 25-26).

Зазначене рішення обґрунтовано тим, що під час розгляду додатково наданих документів Запорізькою митницею ДФС встановлено, що витяг з інформацією про біржові ціни не містить даних про рівень цін на зазначений товар (титан губчастий марки ТГ-110 -12+25 мм), а містить інформацію на титан губчастий марки ТГ-100 12х25 мм з середнім значенням біржових котирувань за період 10 днів, що передує даті складання інвойсу - 9,00-9,80 доларів США за кілограм. Комерційна пропозиція виробника ТОВ «ЗТМК» від 21.05.2015 № 14-01/314 містить інформацію на марки титану від ТГ-100 до ТГ-90 з рівнем цін від 7,5доларів США за кілограм до 8,0 доларів США за кілограм без зазначення ціни на конкретну марку товару, при цьому до митного оформлення заявлено товар марки ТГ-110. Лист ТОВ «Тітан Трейд» не містить інформації щодо ціни заявленого товару, а лише пояснює, що даний товар низької якості (внаслідок тривалого зберігання). Експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати від 17.08.2015 № ОИ-418 містить цінову інформацію за період з 11.05.2015 по 10.08.2015 на товар - титан губчастий марок ТГ-100 та ТГ-Тв. До митного оформлення заявлено товар титан губчастий марки ТГ-110. Також у вказаному висновку не зазначено комерційних умов поставок Інкотермс, відповідно до яких сформовано цінові пропозиції продавців на титан губчастий марки ТГ-100 та ТГ-Тв. Зокрема, у висновку вказано, що термін гарантійного зберігання титана губчастого марки ТГ-110, що ввозиться на митну територію України по додатку № 1 від 01.07.2015 контракту від 01.07.2015 № 002/07-15, закінчився, згідно маркування на упаковці, 12.05.2014, та після закінчення гарантійного терміну зберігання існує ризик окиснення титану, що може призвести до зниження його якісних характеристик та відповідно його ціни, в зв'язку з чим вартість титана губчастого марки ТГ-110 може бути розрахована виходячи з ціни на світовому ринку марок титану нижчої якості. Але декларантом до митного оформлення заявлено, що товар відповідає ГОСТу 17746-96. Документів щодо підтвердження зниження якісних характеристик товару до митного оформлення не надано.

Крім того, Запорізькою митницею ДФС встановлено, що в наданому до митного оформлення інвойсі відправника № 2015-1 від 10.07.2015 вказані ціни на титан губчастий ТГ-110 (-12+2) на умовах поставки FCA Україна, м. Запоріжжя, що не відповідає інформації, вказаної в інвойсі № 1 від 27.07.2015 та в додатку № 1 від 01.07.2015 до контракту від 01.07.2015 № 002/07-15, в яких ціна зазначена на умовах FCA м. Вільнюс, Литва.

Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів та подібних (аналогічних) товарів неможливо застосувати у зв'язку з відсутністю інформації щодо вартості подібних (аналогічних) товарів відповідно до вимог статей 59, 60 Митного кодексу України. Методи визначення митної вартості на основі віднімання (додавання) вартості не може бути прийнятий у зв'язку з відсутністю у декларанта та митниці інформації щодо складових митної вартості згідно вимог статей 62, 63 Митного кодексу України.

Митна вартість товару, що імпортується визначена із застосуванням резервного методу, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ).

Для визначення митної вартості товару використана інформація згідно поданих декларантом до митного оформлення документів та визначена митним органом як 12,42 доларів США за кілограм. Джерела інформації, використані відповідачем при визначенні митної вартості: біржові котирування Metal Pages за відповідний період (витяг з мережі інтернет) та інформація, отримана за результатами проведеного аналізу наданих документів для підтвердження митної вартості товару (інвойс відправника від 10.07.2015 № 2015-1, довідка про транспортні витрати від 03.08.2015 № 26, надані до митного оформлення) (а.с. 26).

Також митним органом видано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00429 за поданою митною декларацією № 112050000/2015/013233 (а.с. 27).

У вищевказаній картці відмови як причину у відмові вказано те, що було встановлено відповідність товару даним, зазначеним у митній декларації, але, в свою чергу, виявлена невідповідність фактичного та заявленого пакування товару, а саме в наявності пакувальний матеріал у вигляді дерев'яних палет. Таким чином, встановлено, що митна декларація подана з порушенням вимог частини 1 статті 257 Митного кодексу України, щодо заявлення точних відомостей, які необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення.

Не погоджуючись з Рішенням Запорізької митниці Міндоходів про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000213/2 від 21.08.2015 та прийнятою Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00429 від 21.08.2015, позивач звернувся до суду.

Відповідно до статті 49 Митного кодексу України митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами 4 та 5 статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

У відповідності до частини 3 статті 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 Митного кодексу України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант який заявляє митну вартість товару зобов'язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов'язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

Як вбачається з матеріалів справи, при декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно з частиною 1 статтею 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частин 1, 2 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин 1-3 статті 55 Митного кодексу України, Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно з частиною 6 вищевказаної статті, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, у зв'язку з виявленими розбіжностями в наданих до митного оформлення документах, Запорізькою митницею ДФС було витребувано додаткові документи для підтвердження митної вартості товару.

Щодо виявлених Запорізькою митницею ДФС розбіжностей в платіжному дорученні № 6 від 05.08.2015, що в ньому відсутнє посилання на додаток 1 від 01.07.2015 до контракту від 01.07.2015 № 002/07-15, в якому вказана вартість товару, судом встановлено, що в даному платіжному дорученні, в графі призначення платежу вказано «передплата за титан губчастий згідно контракту 002/07-15 від 01.07.2015». Згідно пункту 7 Додатку № 1 від 01.07.2015 до Контракту № 002/07-15 від 01.07.2015, Покупець здійснює передплату у сумі 9000 доларів США (а.с. 18), тобто з наданих документів можливо було встановити, що переказ коштів згідно платіжного доручення № 6 від 05.08.2015 був вчинений в якості передплати за поставлений товар згідно Додатку № 1 від 01.07.2015 та Контракту № 002/07-15 від 01.07.2015.

Встановлена Запорізькою митницею ДФС обставина, що в пункті 3 додатка 1 від 01.07.2015 до контракту від 01.07.2015 № 002/07-15 зазначено, що товар поставляється продавцем впродовж 10 календарних днів з моменту здійснення передплати, а CMR № 0771356 від 04.08.2015, не впливає на формування вартості товару. Порушення контрагентом строку відвантаження товару не змінює вартість угоди, а відомості, які містяться в наданих до митного оформлення документах, дають змогу ідентифікувати товар із тим, який визначений Контрактом і Додатком № 1 від 01.07.2015.

З наданих ТОВ «Тітан Трейд» додаткових документів вбачається з яких саме підстав була розрахована вартість товару «титану губчатого марки ТГ-110». Згідно Експертного висновку № ОИ-418 серії ЗС № 0101664 від 17.08.2015, строк гарантійного зберігання титану губчатого, що імпортований згідно Додатку № 1 від 01.07.2015 до Контракту № 002/07-15 від 01.07.2015 до 12.05.2014. Закінчення гарантійного строку зберігання титану губчатого може призвести до зниження якісних характеристик та зниження вартості від 30 до 50 відсотків. Вартість титану губчатого марки ТГ-110 з простроченим терміном зберігання може бути розрахований із середньої вартості титана губчатого з якісними характеристиками нижчих марок - ТГ-Тв. Діапазон цін на титан губчатий марки ТГ-Тв на світовому ринку за період з 11.05.2015 по 10.08.2015 склав 5,70-5,75 доларів США (а.с. 21-23).

Згідно з частиною 1 статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати України» від 02.12.1997 № 671/97-ВР (далі - Закон № 671), торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.

Відповідно до частини 2 статті 11 вказаного закону, методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України.

Як вбачається із наданого представником позивача Експертного висновку, він виготовлений у строгій відповідності до діючих документів: Закону України «Про торгово-промислові палати України», «Методикой проведения товароведческой экспертизы экспертами торгово-промышленных палат Украины» СОУ94.1-1:2005, Документированной процедурой ДП 7.5-05.001 СМК ЗТПП.

З урахуванням викладеного суд вважає, що висновок торгово-промислової палати складений за встановленою формою та містить необхідну для ідентифікації товару інформацію.

Ціна задекларованого товару позивачем, з урахуванням обставин, що вплинули на формування його ціни, відповідає ринковій вартості товару на міжнародному ринку титану губчастого.

Вказані обставини також підтверджуються наданими листом ТОВ «Тітан Трейд» від 11.08.2015 № 11/08-01, Комерційною пропозицією від 21.05.2015 № 14-01/314 (а.с. 30-31).

З урахуванням викладених обставин справи, суд приходить до висновку, що на вимогу митного органу та згідно Митного кодексу України, щодо поставки «титану губчастого марки ТГ-110» за Контрактом № 002/07-15 від 01.07.2015 надані усі необхідні документи для визначення митної вартості товару за методом оцінки за ціною угоди щодо товарів (метод 1), у зв'язку з чим вважає, що ТОВ «Тітан Трейд» на вимогу Запорізької митниці ДФС надані всі документи, можливість надання яких об'єктивно існувала у позивача на час витребування митницею.

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України, у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

За змістом статті 57 Митного кодексу України, якщо митна вартість не може бути визначена за методом 1 згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, проводиться процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини 2 статті 55 Митного кодексу України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов'язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

В Рішенні Запорізької митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000213/2 від 21.08.2015 не зазначено який саме товар було використано в якості джерела інформації, відсутні обґрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо.

За вказаних обставин суд приходить до висновку, що відповідачем не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність прийняття оскаржуваного Рішення щодо коригування митної вартості та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України.

З дій відповідача та прийнятих рішень не вбачається наявність потреби витребування у позивача даних, що підтверджують правильність визначення заявленої декларантом митної вартості товару, наявність виникнення у нього об'єктивних обставин та обґрунтованих сумнівів щодо достовірності поданих декларантом відомостей про митну вартість товару та/або неправильності обрання позивачем методу визначення та обчислення митної вартості товару.

Згідно з частиною 12 статті 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що позивачем надано достатню кількість документації, дані якої піддаються обчисленню та підтверджують ціну товару, а тому висновок Запорізької митниці ДФС щодо застосування другорядного методу обчислення митної вартості товару є необґрунтованим. При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості митним органом не дотримано процедуру визначення митної вартості імпортованого товару та його митного оформлення відповідно до вимог митного законодавства, у зв'язку з чим Рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом № 112050000/2015/000213/2 від 21.08.2015 та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00429 від 21.08.2015 прийняті необґрунтовано та всупереч вимогам діючого законодавства, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, присудженню на користь позивача підлягають здійснені ним та документально підтверджені судові витрати (а.с. 3).

Керуючись статтями 2, 11, 71, 94, 159-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати прийняті Запорізькою митницею ДФС Рішення про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000213/2 від 21.08.2015 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00429 від 21.08.2015.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тітан Трейд» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС судові витрати у розмірі 146 (сто сорок шість) грн. 16 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя С.М. Каракуша