Справа № 759/6832/15-а
Суддя: Ключкович В.Ю.
Дата ухвалення: 2015-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
759/6832/15-а Головуючий у 1-й інстанції Коваль О.А.
Суддя-доповідач Ключкович В.Ю.
(в порядку статті 25 КАС України)
30 вересня 2015 року м. Київ
Головуючого судді Київського апеляційного адміністративного суду Ключковича В.Ю, стосовно ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2015 року у справі №759/6832/15-а за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на постанову Святошинського районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними постанови та протоколу про адміністративне правопорушення, їх скасування, зобов'язання вчинити дії.
30 вересня 2015 року Київським апеляційним адміністративним судом апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишено без задоволення, а постанову Святошинського районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року залишено без змін.
Вважаю, що у даній справі Київський апеляційний адміністративний суд дійшов помилкових висновків, а суд першої інстанції прийняв незаконне рішення.
При винесенні ухвали про залишення без задоволення апеляційної скарги судом не враховані наступні обставини.
Відповідно до статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Постанова №553).
Згідно пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.
Пунктом 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.
Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.
Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Згідно пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Відповідно до пункту 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16).
Згідно пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Пунктом 18 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.
Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Відповідно до пункту 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).
Згідно пункту 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
З матеріалів справи вбачається, що 22.09.2014 на адресу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області надійшло звернення гр. ОСОБА_3 (№7/10-4-2209/79) щодо можливого порушення містобудівного законодавства за адресою АДРЕСА_1 (а.с.88).
На підставі звернення гр. ОСОБА_3 та направлення на проведення позапланової перевірки від 03.11.2014 №49.14/03, головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління №3 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил гр. ОСОБА_2 під час виконання будівельних робіт з реконструкції багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2.
За наслідками проведеної перевірки, 05.11.2014 року Департаментом державної Архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено, що на земельній ділянці по АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_2 виконує будівельні роботи з реконструкції квартири №1(реконструйовано прибудову, яка була розміром 4,40 м х 2,45 м. по внутрішньому обміру, а стала 6,65 м. х 2,90 м.) яка перебуває у власності гр. ОСОБА_2 згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №6443491 від 08.02.2005р. Будівельні роботи виконуються самочинно, без документу, який надає право на виконання будівельних робіт (без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт) та без проектної документації, чим порушено ст. 31, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Акт складено у присутності позивача, яка отримала примірник акту, що підтверджується підписом ОСОБА_2 (а.с.15).
Цього ж дня, 05.11.2014 року посадовою особою відповідача винесено припис №С-0511/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.92-93), яким, позивача зобов'язано усунути порушення містобудівного законодавства до 01.06.2015. Примірник припису ОСОБА_2 отримала, про що свідчить її підпис.
05.11.2014 складено протокол № 3-Л-З-0511/1 про адміністративне правопорушення, в якому міститься пояснення позивача, яка зазначила, що доглядає свою маму, якій 91 з половиною років, у зв'язку з цим здійснюється реконструкція, яка не заважає сусідам. При цьому, в протоколі відмічено, що ОСОБА_2 відмовилась його підписати (а.с.42-43).
12.11.2014 директором Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Кудрявцевим Олексієм Віталійовичем на підставі протоколу №3-Л-З-0511/1 від 05.11.2014 та акту перевірки від 05.11.2014 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-1211/2, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1,7 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 6 800 грн.
Вважаю, що відповідачем проведено позапланову перевірку в межах своїх повноважень та з дотриманням вимог чинного законодавства.
Також зазначаю, що приписами статті 34 Закону визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Відповідно до пункту 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.
Згідно пункту 2 Порядку виконання будівельних робіт будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:
- подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (далі - декларація) або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
- реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорії складності;
- видачі замовнику Інспекцією дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорії складності.
Відповідно до п.4 Постанови №466 лише реконструкція об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, у межах земель їх розміщення, може проводитися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою
Контроль за виконанням будівельних робіт здійснюється Інспекцією (пункт 5 Порядку виконання будівельних робіт).
Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництв», реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення.
Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Вважаю, що відповідачем обґрунтовано визначено ІІ категорії складності об'єкта будівництва.
Статтею 32 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.
Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.
Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.
Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.
У постанові від 4 березня 2014 року № 21-433а13 Верховний Суд України зазначив, що аналіз приписів статті 32 Закону № 3038-VI у системному зв'язку з іншими нормами цього Закону дає підстави для висновку, що вона встановлює загальне правило визначення категорії складності об'єкта будівництва. У випадках же, коли проектна документація на об'єкт будівництва відсутня чи об'єкт їй не відповідає, віднесення такого об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності належало до компетенції органу державного архітектурно-будівельного контролю, а саме Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів.
Відповідно до ст. 244-2 КАС України рішенням Верховного Суду України є обов'язковими для всіх судів України.
З матеріалів справи, вбачається, що реконструкція здійснюється без документу, який надає право на виконання будівельних робіт та без затвердженої проектної документації, а відтак в силу приписів статті 376 Цивільного кодексу України даний об'єкт можна віднести до самочинного будівництва.
Відповідно до п. 7. Постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011р. № 557 під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, що має відповідний сертифікат.
Визначення класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва згідно ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» з врахуванням характеристик додатку А.1 до зазначених ДСТУ, які є обов'язковими:
Представником відповідача у судовому засіданні надано роз'яснення визначення категорії складності об'єкта будівництва у спірному випадку та взято:
Клас наслідків (відповідальності) будівлі - СС 1 ;
Можлива небезпека людей:
- Для здоров'я і життя людей, які постійно перебувають на об'єкті - більше двох;
- Для здоров'я і життя людей, які постійно перебувають на об'єкті - до 50 чол.;
- Для здоров'я і життя людей, які перебувають зовні об'єкта - до 100 чол.;
З врахуванням викладеного, багатоквартирний житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 може належати до II категорії складності.
Крім викладеного вважаю за необхідне зазначити, що відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення.
Приписами ч. 1 ст.96 КУпАП встановлено, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Приписами ч.7 ст.96 КУпАП встановлено, що Виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_2 самочинно, без документу, який надає право на виконання будівельних робіт (без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт) та без проектної документації виконано роботи з реконструкції квартири №1 багатоквартирного житлового будинку за адресою АДРЕСА_1.
Вважаю, що ОСОБА_2 обґрунтовано притягнуто до адміністративної відповідальності, про що винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №А-1211/2 від 12.11.2014р. та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн., а тому що судом першої інстанції безпідставно задоволенні позовні вимоги, у зв'язку з чим постанова суду першої інстанції мала би бути скасована з постановленням нової про відмову у задоволенні позовних вимог повністю.
Відповідно до ч.3 ст.25 КАС України, суддя, не згідний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку. Цей документ не оголошується в судовому засіданні, приєднується до справи і є відкритим для ознайомлення.
Отже, я не погоджуюся з ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2015 року, якою постанова Святошинського районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року залишена без змін, у зв'язку з неправильним застосуванням норм матеріального права та недоведеністю обставин, що мають значення для справи, про що і зазначаю в даній окремій думці як головуючий суддя по справі.
Головуючий суддя
Київського апеляційного адміністративного суду В.Ю. Ключкович