Справа № 817/3165/15
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2015-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

05 жовтня 2015 року Справа № 817/3165/15 м. Рівне

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Недашківська К.М., розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 голови Рівненської районної організації Народного Руху України до Рівненської районної виборчої комісії про зобовязання вчинити певні дії, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 голови Рівненської районної організації Народного Руху України (далі іменується позивач) до Рівненської районної виборчої комісії (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд зобовязати Рівненську районну виборчу комісію зареєструвати кандидатів у депутати Рівненської районної ради, включених до списків кандидатів у депутати Рівненської районної організації Народного Руху України.

За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 107 КАС України, суд встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 статті 105 КАС України встановлено, що адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Поданий до суду адміністративний позов містить прохальну частину із зазначенням позовних вимог. Проте, додана до нього копія позову для відповідача відрізняється за змістом та не містить виклад позовних вимог взагалі.

Відповідно до частини 4 статті 106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Подана до суду позовна заява не містить дати її підписання.

Окрім того, за приписами частини 1 статті 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статі 48 КАС України, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам) (частина 3 статті 48 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 94 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 №595-VIII (далі іменується Закон України №595-VIII), кандидат, його довірена особа, місцева організація політичної партії, кандидати від якої зареєстровані на відповідних місцевих виборах, її представник в територіальній виборчій комісії або уповноважена особа, офіційний спостерігач, виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону, а також виборець, виборчі права або охоронювані законом інтереси якого щодо участі у виборчому процесі порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта оскарження, може звернутися до виборчої комісії зі скаргою, що стосується виборчого процесу, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею та статтями 95-98 цього Закону.

Від імені кандидата скарга може бути подана також його довіреною особою.

Суб'єкт виборчого процесу може звернутися до суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 172 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб'єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

З аналізу даних норм вбачається, що право на оскарження рішень, дій чи бездіяльність виборчих комісій в порядку статті 172 КАС України, мають право лише субєкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії).

За правилами частини 1 статті 12 Закону України №595-VIII, суб'єктами виборчого процесу на відповідних місцевих виборах є:

1) виборець;

2) Центральна виборча комісія;

3) виборчі комісії, сформовані (утворені) відповідно до цього Закону або інших законів України, які уповноважені забезпечувати організацію та проведення відповідних місцевих виборів;

4) кандидати в депутати, кандидати на посади сільського, селищного, міського голови, старости;

5) місцева організація партії, яка висунула кандидата (кандидатів) для участі у відповідних місцевих виборах;

6) офіційний спостерігач від кандидата, від місцевої організації партії суб'єкта відповідного виборчого процесу, від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом.

З матеріалів адміністративного позову вбачається, що з позовною заявою звернувся до суду ОСОБА_1 голова Рівненської районної організації Народного Руху України, який не являється субєктом виборчого процесу в розумінні статті 12 Закону України №595-VIII.

У даному випадку, право на звернення до суду з таким позовом має, зокрема, місцева організація партії, яка висунула кандидата (кандидатів) для участі у відповідних місцевих виборах (пункт 5 частини 1 статті 12 Закону України №595-VIII) Рівненська районна організація Народного Руху України.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 голова Рівненської районної організації Народного Руху України не має адміністративної процесуальної дієздатності на звернення до суду з позовом, оскільки не являється субєктом виборчого процесу.

Тобто, з даним позовом може звернутись до суду субєкт виборчого процесу місцева організація партії, яка висунула кандидата (кандидатів) для участі у відповідних місцевих виборах Рівненська районна організація Народного Руху України.

Отже, позивач повинен нормативно обґрунтувати його право на звернення до суду з позовом, та навести доводи того, що він являється субєктом виборчого процесу.

Згідно з частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом фактичного надання суду: належним чином оформленого адміністративного позову із зазначенням дати його підписання; примірника позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача, що є ідентичним оригіналу позовної заяви; нормативного обґрунтування того, що ОСОБА_1 голова Рівненської районної організації Народного Руху України може звертатись до суду з таким позовом; нормативне обґрунтування того, що позивач ОСОБА_1 голова Рівненської районної організації Народного Руху України, є субєктом виборчого процесу, а відтак має адміністративну процесуальну дієздатність.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 голови Рівненської районної організації Народного Руху України до Рівненської районної виборчої комісії про зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної зави до 05 жовтня 2015 року до 16 год. 00 хв.

Розяснити позивачу, що згідно з пунктом 1 частини 3 статті 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію даної ухвали надіслати ОСОБА_1 голові Рівненської районної організації Народного Руху України.

Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 172-175 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 172-175 цього Кодексу, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку у дводенний строк з дня їх проголошення, а судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя К.М. Недашківська