Справа № 815/5857/15
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2015-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/5857/15
УХВАЛА

01 жовтня 2015 року м.Одеса

Зал судових засідань №19

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого - судді Аракелян М.М.

За участю секретаря Торубка М.А.

За участю сторін:

Від позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2 за довіреністю

Від відповідача: не зявився

Розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову по справі за адміністративним позовом Державного підприємства Регіональний дослідно-експериментальний комплекс до Державного агентства рибного господарства України про визнання дій незаконними,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов Державного підприємства Регіональний дослідно-експериментальний комплекс, в якому позивач просить суд визнати незаконними дії посадових осіб Держрибагентства України при винесенні наказу від 21.09.2015 року №284 про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, затвердженого Держрибагентством 02.03.2015 року.

Також позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом призупинення дії Наказу №284 від 21.09.2015 року до моменту прийняття рішення по суті.

Ухвалою суду від 28.09.2015 року відкрито провадження в адміністративній справі, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено розгляд клопотання про забезпечення адміністративного позову на 01.10.2015 року о 09год 00хв.

Представником позивача в судовому засіданні 01.10.2015 року було подано окреме письмове клопотання про вжиття заходів забезпечення позову аналогічного змісту.

В обґрунтування клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову представник позивача зазначає, що 21.09.2015 року Державним агентством рибного господарства України видано Наказ № 284 про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, затвердженого Держрибагентством 02.03.2015 року. При цьому, одним із наслідків, на думку позивача, протиправного скасування Режиму СТРГ є неможливість державного підприємства належним чином виконати укладені договори на поставку рибної продукції, перешкоджати незаконним діям браконьєрів, втручатися у попередження та усунення шкідливих наслідків масового замору риби у водах лиману, здійснювати вселення водних живих ресурсів і найголовніше забезпечення виконання вимог Режиму СТРГ.

Крім того, зариблення має здійснюватися у жовтні-листопаді відповідно до вимог Порядку штучного розведення (відтворення), вирощування водних біоресурсів та їх використання, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 07.07.2012 №414 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2012 за №1270/21582. Вилов, облік і звітність водних біоресурсів здійснюється згідно із даним Режимом та Інструкцією про порядок спеціального використання риби та інших водних живих ресурсів, затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України і Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 11.11.2005 №623/404 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06.12.2005 за №1458/11738.

Призупиняючи дію Режиму, Держрибагентство України позбавляє підприємство можливості виконати належним чином умови укладених на час дії скасованого Режиму договорів та в цілому завдасть збитку державі у сумі близько 3 млн. грн.

Враховуючи необхідність виконання договорів, припинення незаконного вилову та браконьєрства на Хаджибейському лимані, попередження замору водних живих ресурсів, виконання планів вселення та вилову водних живих ресурсів, позивач просить суд вирішити питання зупинення дії Наказу №284 від 21.09.2015 року до прийняття рішення по суті спору.

У судовому засіданні представники позивача підтримали клопотання та просили суд його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, був повідомлений належним чином, надав до суду клопотання від 30.09.2015 року за №ЕП/1931/15 про відкладення розгляду справи у звязку з тим, що повістку останній отримав лише 30.09.2015 року, та у звязку з великою завантаженістю працівників Відділу юридичної роботи Держрибагенства України, враховуючи територіальну віддаленість представник відповідача не має можливості прибути до суду.

Вивчивши доводи клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, заслухавши пояснення представників позивача, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч.ч.1,2,3 ст.118 КАС України клопотання про забезпечення адміністративного позову розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідач або інша особа, яка бере участь у справі, у будь-який час має право заявити клопотання про заміну одного способу забезпечення адміністративного позову іншим або скасування заходів забезпечення адміністративного позову. Таке клопотання розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення позивача та інших осіб, які беруть участь у справі. Питання про забезпечення адміністративного позову, про заміну одного способу забезпечення адміністративного позову іншим або про скасування заходів забезпечення адміністративного позову, крім випадків, встановлених частинами першою і другою цієї статті, вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Враховуючи те, що у клопотанні про забезпечення адміністративного позову позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення виконання оскаржуваного наказу Держрибагентства України № 284 від 21.09.2015 року «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного обєкту», та вказує на терміновість його розгляду, суд відхиляє клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 117 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Згідно ч.3 ст. 117 КАС України подання адміністративного позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб'єкта владних повноважень, але суд у порядку забезпечення адміністративного позову може відповідною ухвалою зупинити дію рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються. Ухвала негайно надсилається до суб'єкта владних повноважень, що прийняв рішення, та є обов'язковою для виконання.

Проаналізувавши положення ст.117 Кодексу адміністративного судочинства'України, суд приходить до висновку, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Заходи забезпечення адміністративного позову вживаються у разі наявності таких обставин:

1) існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам таінтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі;

2) неможливість захисту прав, свобод та інтересів позивача після набрання

законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів;

3) необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав

позивача у майбутньому;

4) очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних

повноважень.

У кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, суд має встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Згідно вимог п. 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 06.03.2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ», в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також вказати ознаки, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом даного спору є незаконність дій з видання наказу від 21.09.2015 року №284 Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного обєкту. Отже під час розгляду даної справи по суті підлягають з'ясуванню обставини щодо правомірності прийняття відповідачем вказаного наказу щодо скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману (водного обєкту).

Згідно Статуту Державного підприємства Регіональний дослідно-експериментальний комплекс підприємство засноване Державним агентством рибного господарства України на основі державної власності та підзвітне йому. Відповідно до п. 3.1 Статуту Підприємство створено з метою здійснення комплексних наукових та дослідно-експериментальних робіт для забезпечення стабільного функціонування та розвитку рибопромислового комплексу, для задоволення потреб суспільства і населення у продукції, товарах, послугах, роботах з високою якістю, споживчими властивостями, що надають їм конкурентоздатність на внутрішньому і зовнішньому ринках, а також для здійснення будь-якої підприємницької діяльності, що не суперечить законодавству, спрямованої на одержання прибутку в інтересах Підприємства.

Відповідно до п. 7.1 Статуту визначено, що Основним показником, що узагальнює фінансові результати господарської діяльності Підприємства, є прибуток (дохід).

Пунктом 7.6 Статуту передбачено, що у фінансовому плані затверджуються суми коштів (частина прибутку), які направляються державі як власнику і зараховуються до Державного бюджету України.

Отже, позивач є державним підприємством та частина прибутку, отримана від його господарської діяльності, спрямовується на поповнення Державного бюджету України.

Згідно із пунктом 9.2.1 Статуту ДП «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» (надалі - ДП) Підприємство зобовязано відповідно до державного контракту та державного замовлення, укладених договорів забезпечувати виробництво та поставку продукції і товарів.

Згідно п.9.2.3 Статуту ДП зобовязано забезпечувати, зокрема, відрахування відповідно до встановленого порядку частини прибутку до Державного бюджету України.

Таким чином, припинення дії Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману спричиняє неможливість виконання ДП статутних завдань та зобовязань шляхом використання водних ресурсів Хаджибейського лиману за видом спеціального використання - промислове рибальство згідно Режиму рибогосподарської експлуатації (2015-2025р.р.) від 02.03.2015р. на підставі дозволу №15/329 від 19.06.2015р.

Судом встановлено, що між позивачем ДП «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» та ТОВ «НВО Сігма-Т» укладено договір поставки рибної продукції №150127 від 27.01.2015 р., відповідно до умов якого позивач зобовязаний поставити рибну продукцію (піленгас) у кількості 19 тн., на суму 193800 гривень 00 коп. в т.ч. ПДВ 20% - 32300,00 грн до 28 липня 2015 р. ТОВ «НВО Сігма-Т». Також судом встановлено, що між позивачем та ТОВ «НВО Сігма-Т» укладено низку договорів на поставку рибної продукції в кількості 119 тонн, на загальну суму 1569500,00 грн.

У відповідності до укладених договорів між ДП «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» та ПП «СВІТ», підприємство зобовязане поставити рибну продукцію на суму 1 373 300,00 (один мільйон триста сімдесят три тисячі триста) грн. 00 коп. до 12 вересня 2015 року.

При цьому, як вбачається з претензій, адресованих директору Державного підприємства Регіональний дослідно-експериментальний комплекс від ТОВ «НВО Сігма-Т» від 28.08.2015 №2808-1 та ПП «СВІТ» від 03.09.2015 №6, останні по договорам на поставку рибної продукції здійснили передплату та у звязку з невиконанням умов означених договорів вимагають повернення передплати.

Отже, в даному випадку дія оскаржуваного наказу під час розгляду справи в суді може спричинити негативні наслідки не тільки для позивача, а й для доходів бюджету.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами позивача, що у разі невжиття заходів забезпечення адміністративного позову існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, оскільки призупиняючи дію Режиму, Держрибагентство України позбавляє підприємство можливості виконати належним чином умови договорів з контрагентами на поставку рибної продукції, що в подальшому призведе до значних збитків підприємства та Державного бюджету України. Тому, на думку суду, існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, а для відновлення його прав треба буде докласти значних зусиль.

Тобто, вжиття заходів забезпечення адміністративного позову у даному випадку, буде мати наслідком збереження існуючого становища до закінчення розгляду справи по суті, при цьому, запропоновані позивачем заходи забезпечення адміністративного позову відповідають предмету адміністративного позову та, водночас, вжиття таких заходів не тягне фактичне вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища на період розгляду справи по суті та до ухвалення судового рішення.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та зупинити дію наказу Державного агентства рибного господарства України № 284 від 21.09.2015 року «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного обєкту».

Керуючись ст.ст. 117, 118, 160, 165 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Державного підприємства Регіональний дослідно-експериментальний комплекс про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову по справі №815/5857/15 задовольнити.

Зупинити дію наказу Державного агентства рибного господарства України № 284 від 21.09.2015 року «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного обєкту».

Відповідно до ч. 4, 5, 6 ст. 118 КАС України якщо у задоволенні вимог позивачеві буде відмовлено, вжиті заходи забезпечення адміністративного позову зберігаються до набрання постановою суду законної сили. Проте суд може одночасно з прийняттям постанови або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення адміністративного позову або заміну одного способу забезпечення адміністративного позову іншим.

Виконання ухвал з питань забезпечення адміністративного позову здійснюється негайно. Виконання ухвал про заборону вчиняти певні дії виконуються в порядку, встановленому законом для виконання судових рішень.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.10.2015р.

Суддя М.М. Аракелян