Справа № 820/10384/15
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2015-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2015 р. Справа № 820/10384/15

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Панченко О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства освіти і науки України про визнання дій та бездіяльності протиправними і зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати дії та бездіяльність посадових осіб Міністерства освіти та науки України протиправними щодо неналежного розгляду звернень ОСОБА_1 від 10.03.2015 р. та 13.05.2015 р., 14.05.2015 р., 25.05.2015 р.;

- зобов'язати посадових осіб Міністерства освіти та науки України розглянути та провести перевірку доводів за зверненнями ОСОБА_1 від 10.03.2015 р. та 13.05.2015 р., 14.05.2015 р., 25.05.2015 р.;

- зобов'язати посадових осіб Міністерства освіти та науки України по результату розгляду звернень ОСОБА_1 від 10.03.2015 р. та 13.05.2015 р., 14.05.2015 р., 25.05.2015 р. надати чіткі та обґрунтовані відповіді у письмовій формі відповідно до законодавства України.

Вирішуючи питання в порядку ст. 107 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст.106 КАС України.

Так, частиною 3 статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

В силу приписів статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (в редакції із змінами, внесеними Законом України від 22.05.2015 р. N 484-VIII, який набрав чинності з 01.09.2015) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір", позивачем до позовної заяви не додано. Доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору не надано.

Замість цього, ОСОБА_1 подано суду заяву про звільнення від сплати судового збору з посиланням на ст. 6 ЗУ "Про судовий збір", в обґрунтування якої останній посилається на те, що він має статус малозабезпеченої особи, яка має дохід нижче прожиткового мінімуму. В якості підтвердження зазначеного, долучає до заяви довідку з Харківського міського центру зайнятості №6658-ПД від 03.09.2015 року, довідку УПСЗН Орджонікідзевського району №2109 від 10.08.2015 року та довідку про склад сім'ї №2134 від 01.09.2015 року.

Посилаючись на зазначені обставини та норми ЗУ "Про судовий збір" позивач вважає що він має право на звільнення від сплати судового збору.

Проте, за правилами, встановленими ст. 8 ЗУ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із частиною 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналіз вказаних норм Кодексу та ЗУ "Про судовий збір" свідчить про те, що суд може звільнити сторону від сплати судових витрат, якщо майновий стан особи є таким, що утруднює виконання цього обов'язку у повному обсязі.

При цьому особа, яка звертається із відповідним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази (документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо).

До матеріалів позовної заяви позивачем на підтвердження обставин, зазначених у заяві про звільнення від сплати судового збору, долучено довідку про перебування позивача на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення адміністрації Орджонікідзевського району Харківської міської ради та довідку про перебування на обліку Харківського міського центру зайнятості.

Слід звернути увагу позивача на те, що ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" передбачено пільги щодо сплати судового збору. Частина 1 означеної статті містить вичерпний перелік осіб, щодо яких застосовуються пільги. Особа, яка має статус малозабезпеченої, до цього переліку не відноситься.

В силу вимог частини 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює майновий стан сторони, при цьому з документів, які були подані разом з позовом, неможливо встановити реальний майновий стан особи та відсутність будь-якого доходу, у тому числі неофіційного.

Таким чином, позивачем не надано документів, які підтверджують її незадовільний майновий стан, зокрема, довідки про її доходи, документів щодо понесення значних витрат, документів, що свідчать про наявність осіб на утриманні, відсутність житла тощо.

Отже, клопотання про звільнення від сплати судових витрат є необґрунтованим, не підтверджене належеними доказами, у зв'язку з чим не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, позовну заяву подано без додержання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України подання позовної заяви без додержання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст. ст.106, 108, 165, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства освіти і науки України про визнання дій та бездіяльності протиправними і зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін до 20.10.2015р. для усунення недоліків позовної заяви, а саме: позивачу необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в належній сумі, за наступними реквізитами: отримувач -УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова, КОД ОКПО 37999628, МФО 851011, банк: ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок 4011, код класифікації доходів бюджету - 22030001, призначення платежу - "судовий збір, код ЄДРПОУ суду 34390710, пункт 3.1".

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 106 КАС України відповідно до цієї ухвали до 20.10.2015р. позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку згідно з ст. 186 КАС України, а саме: до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги з поданням її копії до апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили згідно з ст. 254 КАС України, а саме: після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова чи ухвала суду не набрала законної сили.

Суддя О.В. Панченко