Справа № 824/2318/15-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2015-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2015 р. м. Чернівці Справа № 824/2318/15-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув адміністративний позов ОСОБА_1 до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в публічному акціонерному товаристві "Дельта банк" Кадирова В.В., Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов'язання вчинити дії.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 (далі - позивач) звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить: зобов'язати відповідачів уповноважених осіб Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в публічному акціонерному товаристві "Дельта банк" Кадирова В.В. та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб включити ОСОБА_3 до переліку вкладників та до Загального реєстру вкладників публічного акціонерного товариства "Дельта банк", як таку, що має право на відшкодування коштів за поточним рахунком № НОМЕР_2 в ПАТ "Дельта банк" в розмірі 124103 грн. за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Статтею 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред'являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 106 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших матеріалів, що додаються. З огляду на ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Згідно ч. 1 ст. 79 КАС України письмовими доказами є документи (у тому числі електронні документи) акти, листи, телеграми, будь-які інші письмові записи, що містять у собі відомості про обставини, які мають значення для справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі (ч. 2 ст. 69 КАС України).

В адміністративному позові позивач вказує, що на підставі постанови Правління Національного банку України від 02.03.2015 р. №150 "Про віднесення Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до категорії неплатоспроможних", виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 02.03.2015 р. №51 "Про запровадження тимчасової адміністрації у акціонерному товаристві "Дельта банк", уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в АТ "Дельта банк" призначено Кадирова Владислава Володимировича. Тимчасова адміністрація з врахуванням наступних продовжень запроваджена з 03.03.2015 р. до 03.10.2015 р. З 04.10.2015 р. у відповідності до вимог чинного законодавства в ПАТ "Дельта Банк" має розпочатись процедура ліквідації.

Крім того, в позовній заяві позивач зазначає, що рішенням апеляційного суду Чернівецької області від 02.09.2015 р. за позовом ОСОБА_4 до ПАТ "Дельта банк" зобов'язано публічне акціонерне товариство "Дельта банк" здійснити переказ з поточного рахунку ОСОБА_4 НОМЕР_1 на поточний рахунок № НОМЕР_2 ОСОБА_3 5 тис. дол. США. Докази виконання вказаного судового рішення публічним акціонерним товариством "Дельта банк" у позивача відсутні.

Однак, на підтвердження вказаних вище обставин, на які позивач посилається у позовній заяві, доказів ним не надано, а також не вказано обставин, які свідчать про неможливість їх надання до суду.

Частиною 3 ст. 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (0,4 х 1218,00 грн. = 487,20 грн.).

Частинами 3 та 6 ст. 6 Закону 3674-VI передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір справляється кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Частиною 2 ст. 9 цього Закону передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, зміст та характер заявлених вимог немайновий. Оскільки позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, то судовий збір має бути сплачено позивачем за кожну вимогу немайнового характеру.

Судом встановлено, що до позовної заяви позивачем додано квитанцію № 108 від 21.09.2015 р. про сплату судового збору в сумі 487,20 грн.

Суд вважає, що вказана квитанція не є належними доказом сплати судового збору з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, в т.ч. в разі: повернення заяви або скарги; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З аналізу наведеної норми слідує, що суд позбавлений права повертати судовий збір в разі залишення заяви без розгляду за клопотання позивача.

Згідно ч. 4 ст. 6 Закону 3674-VI за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

На думку суду, за аналогією закону, за повторно подані позови, що раніше були повернуті позивачеві у разі подання ним клопотання про відкликання позовної заяви, судовий збір також сплачується на загальних підставах.

Як вбачається із програми діловодства спеціалізованого суду, позивач у вересні 2015 р. звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в ПАТ "Дельта банк" Кадирова В.В. та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання бездіяльності протиправною.

За подання вказаного позову позивачем було сплачено судовий збір в сумі 487,20 грн. згідно квитанції № 108 від 21.09.2015 р.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 24.09.2015 р. у справі № 824/2299/15-а позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

У зв'язку з надходженням від представника позивача клопотання про відкликання позовної заяви, ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 29.09.2015 р. у справі № 824/2299/15-а позовну заяву повернуто позивачу.

Оскільки, судовий збір позивачем згідно квитанції № 108 від 21.09.2015 р. сплачено в іншій адміністративній справі № 824/2299/15-а, в якій позовну заява повернуто останньому, суд вважає, що за подання даного позову позивачу необхідно сплатити судовий збір на загальних підставах.

Враховуючи те, що даний позов містить дві вимоги немайнового характеру, позивач повинен сплатити судовий збір за кожну позовну вимогу у розмірі встановленому Закону №3674-VI.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 106 КАС України.

Частина 1 ст. 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому надає позивачеві строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліку, зазначеного в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала, відповідно до ст. 186 КАС України, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.К. Левицький