Справа № 810/3357/15
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2015-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/3357/15

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

10 вересня 2015 року справа № 810/3357/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання- Сакевич Ж.В.,

за відсутності сторін та їхніх представників,

відкривши судове засідання в адміністративній справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл"

до Вишгородського районного відділу ГУ ДСНС України в Київській області , Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області

про визнання дій протиправними та висновків такими, що не можуть мати правових наслідків,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з вимогами до Вишгородського районного відділу Головного управління ДСНС України у Київській області про визнання протиправними дії відповідача щодо перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, який проводився у період з 09.06.2015 р. по 19.06.2015 р. за адресою: Київська область, Вишгородський район, с.Нові Петрівці, вул.Леніна, 1-в; визнання висновків, викладених в акті перевірки від 19.06.2015 р. за №401 протиправними та такими, що не можуть мати правових наслідків.

Ухвалою суду від 05.08.2015 р. було відкрито провадження у даній справі, розгляд справи призначено на 28.08.2015 р.

В призначений для розгляду справи час позивач або його уповноважений представник в судове засідання не з'явились, про дату та місце розгляду справи були повідомлені завчасно та належним чином. Представником позивача було подане клопотання про відкладення розгляду справи, його неявка у судове засідання визнана такою, що відбулась без поважних причин.

У зв'язку неявкою позивача розгляд справи було відкладено.

10.09.2015 р., позивач повторно не прибув у судове засідання, будучи належним чином повідомлений судом, а саме відповідно до ч.3 ст.128 КАСУ, шляхом надсилання тексту повістки, складеного згідно до ст.34 КАСУ телефонограмою, про причини неприбуття суд не повідомив, заяв чи клопотань про розгляд справи за його відсутності не надав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду, з огляду на таке:

положення ч.3 ст. 128 КАСУ визначають, що у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічно п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Із змісту наведених норм слідує, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, за відсутності заяви про розгляд справи без його участі.

Справу було відкладено на 10.09.2015 р., у судове засідання представник позивача повторно не прибув.

Вирішуючи питання щодо можливості подальшого розгляду даної справи за наведених обставин, суд виходив із такого:

зловживання процесуальними правами є недобросовісне здійснення особою права на судовий захист, використання стороною судового процесу цього права не у відповідності з призначенням процесу, який спрямований на справедливе, неупереджене, ефективне та оперативне здійснення правосуддя з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Про поширеність випадків зловживання процесуальними правами свідчать дані статистичної звітності. Так, 10% справ, які розглядаються із порушенням процесуальних строків становлять справи, де сторона навмисно затягує її розгляд.

Відповідно до ст.ст.40,49 КАСУ особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, а в разі неможливості прибути до суду з поважних причин, - завчасно повідомити про це суд.

З метою дотримання встановлених процесуальним законом строків розгляду адміністративних справ та перешкоджання проявам зловживання процесуальними правами, враховуючи принципи рівності учасників судового процесу та диспозитивності, Кодекс адміністративного судочинства України рівною мірою передбачає негативні наслідки для учасників судового процесу, як для відповідача, так і для позивача.

Пунктом 4 ч.1 ст. 128 КАСУ передбачено, що в разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, розгляд справи може не відкладатися і справу можна вирішити на підставі наявних у ній доказів.

Щодо позивача, то згідно з п.4 ч 1. ст.155 КАСУ суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі „Калашников проти Росії" Європейський суд зазначив що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, з урахуванням критеріїв, що визначені у прецедентній практиці відповідного Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, можна поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі „Пономарьова проти України" зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Результат дослідження обставини неявки в судові засідання представника позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави суду стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїми процесуальними правами та нехтування виконанням процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої суду позовної заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка не може бути вирішена по суті виниклого спору у встановлені законом строки.

З урахуванням викладеного, суд вважає причини повторної неявки представника позивача у судове засідання не поважними та, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду, в тому числі зміни, внесені Законом України „Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010 р., який не пов'язує причини повторної неявки з їх поважністю, суд приходить до висновку про необхідність залишення поданої позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

1. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл" до Вишгородського районного відділу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Київській області, Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Київській області про визнання протипрвними дій.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.