Справа № 810/3180/15
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2015-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

16 вересня 2015 року 810/3180/15

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Держземагентства у Миронівському районі Київської області, третя особа: Селянське (фермерське) господарство «Педченко Василь Іванович», про визнання протиправними дій та скасування реєстрації договорів оренди на земельні ділянки,

в с т а н о в и в:

21 липня 2015 року до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом до Відділу Держземагентства у Миронівському районі Київської області, третя особа: Селянське (фермерське) господарство «Педченко Василь Іванович», у якому просила: визнати протиправними дії відповідача щодо реєстрації договорів оренди на земельні ділянки, які укладені між ОСОБА_1 та СФГ «ОСОБА_2І.» і зареєстровані за №01 та №02 у 2009 році у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю, право постійного користування землею та договорів оренди землі; а також скасувати реєстрацію таких договорів оренди на земельні ділянки.

Ухвалою суду від 22 липня 2015 року названа позовна заява залишена без руху для подання до суду доказів, які підтверджують обєктивність підстав, які перешкоджали позивачу раніше дізнатися про існування спірних відносин та, як наслідок цього, підтвердження, що строк звернення до адміністративного суду не був пропущений або ж клопотання про поновлення такого строку із доказами поважності причин його пропуску; належним чином засвідчених копій документів, які засвідують, що ОСОБА_1 є власником або користувачем відповідних земельних ділянок (за таких обставин); примірників правовстановлюючих документів на відповідні земельні ділянки; документів, що підтверджують факт відмови Відділу Держземагентства у Миронівському районі Київської області у наданні договорів оренди земельних ділянок; засвідченої копії паспорта громадянина України ОСОБА_1.

Примірники названих вище документів подано до Київського окружного адміністративного суду 3 вересня 2015 року. Крім того, направлено клопотання про поновлення строку звернення до суду. У такому клопотанні зазначено, що факт порушення своїх прав ОСОБА_1 не усвідомлювала, оскільки є юридично необізнаною особою, а тому не знала, що на законодавчому рівні встановлено перелік вимог до договору оренди землі за умови дотримання яких договір вважається укладеним. Крім того, тут же вказано, що отримання орендної плати за договором оренди землі не свідчить про обізнаність позивача про державну реєстрацію договорів оренди. Наголошено, що лише у травні 2015 року ОСОБА_1, звернувшись за юридичною допомогою, дізналась, що договір оренди землі вважається неукладеним та не породжує юридичних наслідків при недосягненні сторонами згоди щодо всіх істотних умов, визначених Законом України «Про оренду землі», а державна реєстрація такого договору є протиправною.

Як передбачає частина друга статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

За правилами частини першої цієї ж статті суддя, після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом, а якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Згідно приписів статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (а на час виникнення спірних відносин - річний), який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається із клопотання про поновлення строку звернення до суду, ОСОБА_1 дійсно знала про укладення договорів оренди, але помилялася у обставинах державної реєстрації та визначенні істотних умов у відповідних договорах. При цьому, отримуючи орендну плату, все рівно помилялась у таких обставинах.

У той же час, підставою для поновлення строку звернення до суду визначено правову необізнаність, однак вона сама по собі не може розцінюватися судом як поважна причина пропуску строку звернення до суду і така, що обєктивно перешкоджала позивачу звернутися до суду у встановлений законодавцем строк (зокрема, і у силу положень статті 68 Конституції України), тим більше, що із часу реєстрації договорів оренди на земельні ділянки Відділом Держземагентства у Миронівському районі Київської області минуло майже шість років.

Суд наголошує, що встановлення строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі відносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правові наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду. Зокрема, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність належних та допустимих доказів, які свідчили б про поважність пропущення позивачем встановленого чинним законодавством строку для звернення з адміністративним позовом до суду, у звязку із чим позовна заява у випадку, який розглядається, - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 106, 107, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Держземагентства у Миронівському районі Київської області, третя особа: Селянське (фермерське) господарство «Педченко Василь Іванович», про визнання протиправними дій та скасування реєстрації договорів оренди на земельні ділянки залишити без розгляду.

2. Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, - надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Скрипка І.М.