Справа № П/811/3063/15
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2015-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 вересня 2015 року справа № П/811/3063/15

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомГоловного управління Держсанепідслужби у Кіровоградській області
до Відділу державної виконавчої служби Ульяновського районного управління юстиції
провизнання протиправним дій та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Держсанепідслужби у Кіровоградській області звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Відділу державної виконавчої служби Ульяновського районного управління юстиції, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії в.о. начальника відділу ОСОБА_1 державної виконавчої служби Ульяновського районного управління юстиції щодо винесення постанови про скасування процесуального документу від 21.08.2015 року;

- скасувати постанову про скасування процесуального документу від 21.08.2015 року;

- визнати протиправними дії державного виконавця Кучера В.В. відділу державної виконавчої служби Ульяновського районного управління юстиції щодо винесення постанови про відмову у відкритті виконавчого провадження (відмову в прийняті до провадження виконавчого документа) від 21.08.2015 року;

- скасувати постанову про відмову у відкритті виконавчого провадження (відмову в прийняті до провадження виконавчого документа) від 21.08.2015 року.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до штемпеля поштового звязку позовна заява подана 31.08.2015 року.

Отже, до спірних правовідносин слід застосовувати законодавство, що діяло на момент звернення до суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до таблиці ставок судового збору, визначеної частиною другої цієї ж статті, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати (73,08 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України Про судовий збір судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позовна заява Головного управління Держсанепідслужби у Кіровоградській області містить чотири позовні вимоги немайнового характеру.

До позовної заяви взагалі не надано доказів сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно подати до суду докази сплати судового збору у сумі 292,32 грн. (73,08х4).

Позивач просив звільнити його від сплати судового збору оскільки, кошторисом на 2015 рік на оплату судового збору затверджено 100,00 грн., які вже витрачені при подачі позовної заяви до суду.

Частиною 1 ст. 88 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення міститься в статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із п. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, статтею 88 КАС України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір» не передбачено такої підстави звільнення від сплати судового збору як відсутність видатків на оплату судового збору, а відсутність видатків не є тотожною майновому стану особи і не може підміняти собою вказане поняття.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вищезазначена процесуальна норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Крім того, згідно статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя, зміцнення матеріально-технічної бази судів, включаючи створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційної системи, веб-порталу судової влади, компютерних локальних мереж, сучасних систем фіксування судового процесу, придбання та обслуговування комп'ютерної і копіювально-розмножувальної техніки, впровадження електронного цифрового підпису.

Тобто судовий збір є одним із засобів функціонування та матеріального забезпечення судової гілки влади. За таких обставин суд вважає, що підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Суд зазначає, що Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI не передбачено звільнення Головного управління Держсанепідслужби у Кіровоградській області від сплати судового збору.

Суд звертає увагу на те, що посилання позивача на обставину щодо відсутності у кошторисі видатків на оплату судового збору зазначає наступне.

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України, кошторис - це основний плановий фінансовий документ бюджетної установи, яким на бюджетний період встановлюються повноваження щодо отримання надходжень і розподіл бюджетних асигнувань на взяття бюджетних зобов'язань та здійснення платежів для виконання бюджетною установою своїх функцій та досягнення результатів, визначених відповідно до бюджетних призначень.

Тобто, установи й організації, які утримуються за рахунок бюджетних коштів, для забезпечення своєї діяльності та виконання покладених на них функцій складають і затверджують кошторис доходів і видатків відповідно до бюджетних призначень, які встановлені законом про Державний бюджет України.

Під час визначення обсягів видатків розпорядникам нижчого рівня головні розпорядники, розпорядники вищого рівня повинні враховувати обєктивну потребу в коштах кожної установи виходячи з її основних виробничих показників і контингентів, які встановлюються для установи.

Показники видатків, що включаються до проекту кошторису, повинні бути обґрунтовані відповідними розрахунками щодо кожного коду економічної класифікації.

Кошторис затверджується за загальним і спеціальним фондами на рік без розподілу за періодами року в обсязі, який дорівнює сумі цих фондів.

Суд, виходячи з аналізу наведених норм матеріального права дійшов виноску, що посилання позивача на відсутність фінансування судового збору кошторисом є необґрунтованим та суперечить чинному законодавству.

Суд не знаходить підстав для звільнення позивача від сплати судового збору в даному випадку.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Суд звертає увагу позивача, що йому необхідно додати до позовної заяви документ про сплату судового збору, відповідно до обсягу визначеного Законом України «Про судовий збір», або зазначити обставини, які дають йому право судовий збір не сплачувати.

Окрім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Так, відповідно до вимог ч. 7 ст. 56 КАС України законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 58 КАС України - повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду.

Нормами ч. 5 ст. 106 КАС передбачено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Проте, позивачем до матеріалів справи не надано підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву.

Згідно з частиною першою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду: належні докази доплати судового збору; всіх документів та доказів, на які є посилання в позовній заяві, та інших документів на обґрунтування своїх позовних вимог та викладених обставин; уточнення прохальної частини позовних вимог із зазначенням конкретної заяви яку просить зобовязати переглянути у відповідній кількості до сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106 - 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.Адміністративний позов залишити без руху.

2.Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2