Справа № 826/21297/15
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2015-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 вересня 2015 року м. Київ № 826/21297/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., ознайомившись із матеріалами справи

за позовом ОСОБА_1
доУповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в акціонерному товариству «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича
провизнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в акціонерному товариству «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії.

Ознайомившись з позовною заявою позивача, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

1. Згідно вимог частини 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються, зокрема, ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є.

Відповідно до статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб'єкти владних повноважень.

Згідно статті 5 Закону України «Про громадянство України» документом, що підтверджує громадянство України є паспорт.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду копії паспорту з відміткою про реєстрацію місця проживання, а також довідку про присвоєння ідентифікаційного номеру.

2. Відповідно до частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

В редакції, чинній на час звернення позивача до суду ставки сплати судового збору були встановлені частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 19.09.2013 N 590-VII), відповідно до якої встановлюється ставка судового збору в розмірі 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати.

При цьому частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що під час подання адміністративного позову майнового характеру сплачується 10 відсотків розміру ставки судового збору. Решта суми судового збору стягується з позивача або відповідача пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимоги.

Станом на 01.01.2015 розмір мінімальної заробітної плати складає 1 218,00 гривень.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» вбачається, що збільшення податковим органом зобов'язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Таким чином, звернена до суду вимога, зокрема, про визнання недійсним податкового повідомлення-рішення суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком якої є зміна складу майна позивача, є майновою.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, в силу зазначеної статті з позовних заяв, що містять кілька вимог майнового та немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Вказана позиція викладена в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року N 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 N 3674-VI «Про судовий збір».

Як встановлено судом, позовні вимоги позивача носять немайновий (п.1) та майновий характер (п.2).

В контексті наведеного вище позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 73,08 грн. за немайнову вимогу, а за вимогу майнового характеру - за ставкою, визначеною нормами частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Натомість позивачем сплачено лише судовий збір за подання позовної заяви з вимогою немайнового характеру, відповідно до наявного в матеріалах справи платіжного доручення від 31.08.2015 на суму 73,08 грн.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір за подання позовної заяви з вимогою майнового характеру та надати суду докази такої сплати.

Підсумовуючи вищенаведене позивачу необхідно надати суду наступне:

- копію паспорту громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання, та довідку про присвоєння ідентифікаційного номеру;

- докази про сплату судового збору.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків.

Керуючись статтями 106-108 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з моменту отримання ухвали

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів з дня її отримання особою, яка оскаржує ухвалу, за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О.Іщук