Справа № 810/2792/15
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2015-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2015 року м.Київ 810/2792/15

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Панової Г.В., за участю секретаря судового засідання Волощук Л.В.,

представників сторін:

від позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

від відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області

до Приватного акціонерного товариства ЖЛК-України

про застосування заходів реагування

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Приватного акціонерного товариства ЖЛК-України про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи Приватного акціонерного товариства ЖЛК-України, за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 176.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що посадовими особами Білоцерківського районного відділу Головного управління державної служби надзвичайних ситуацій України у Київській області проведено перевірку Приватного акціонерного товариства ЖЛК-Україна, за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 176 з питань додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльностю аварійно-рятувальних служб, за результатами якої складений ОСОБА_3 перевірки від 27.08.2015 № 159, в якому зафіксовано ряд порушень відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сферах пожежної та техногенної безпеки.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.07.2015 відкрито скорочене провадження у даній справі.

20.07.2015 від ПрАТ ЖЛК-Україна до суду надійшли заперечення на адміністративний позов.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.07.2015 вирішено питання про здійснення розгляду даної справи за загальними правилами Кодексу адміністративного судочинства.

У судове засідання, призначене на 02.09.2015 зявились уповноважені представники сторін.

Представники позивача в судовому засіданні підтримали доводи викладені в адміністративному позові та надали суду додаткові пояснення відносно доводів відповідача викладених у письмових запереченнях. Зауважили, що на даний час жодного з 21 зафіксованих в ОСОБА_3 перевірки порушень відповідачем не усунуто, а тому продовження роботи підприємства створює реальну загрозу життю та здоровю людей.

За наведених обставин представники позивача просили суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та зупинити подальшу роботу Публічного акціонерного товариства «ЖЛК-Україна» шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері підприємства.

Представники відповідача у судовому засіданні надали письмові заперечення на адміністративний позов та просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування доводів заперечень зазначили, що перевірка була проведена з порушенням норм чинного законодавства, а вказані посадовими особами Білоцерківського районного відділу Головного управління державної служби надзвичайних ситуацій України у Київській області в ОСОБА_3 перевірки від 27.08.2015 № 159 порушення ПрАТ ЖЛК-Україна вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльностю аварійно-рятувальних служб визначені безпідставно, оскільки не створюють небезпеки життю та здоровю людей та не можуть призвести до виникнення пожежі.

Представники відповідача також зауважили, що підприємством не було порушено підпункт 2.23 пункту 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 та пункт 5.13 ДБН В.1.1-7-2002, а також статті 20 Кодексу цивільного захисту України, оскільки вказані норми поширюються лише на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт, що свою чергу не має жодного відношення до ПрАТ ЖЛК-Україна, який введений в експлуатацію ще в 1986 році.

Також, на думку відповідача, позивачем безпідставно зазначено про порушення підпункту 7 пункту 9 розділу VІ НАПБ А.01.001-2014, оскільки стелажі слюсарної майстерні мають висоту 2,6 метрів.

Крім того, відповідач зауважив, що в цех морозива та приміщення слюсарної майстерні відносяться до категорії приміщень категорії «Д» - не пожежонебезпечні, повязані з застосуванням негорючих матеріалів у холодному стані, та відповідно до чинного законодавства не підлягають обладнанню СПС. Наведене, на думку відповідача, свідчить про відсутність ознак порушення підприємством підпункту 1.1 пункту 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014, що визначені відповідачем у пунктах 5 та 9 ОСОБА_3 перевірки.

Наголошував, що всі інші порушення, які були встановлені контролюючим органом під час перевірки в період з 26.08.2015 по 27.08.2015 на даний час усуваються підприємством або вже усунуті.

За наведених обставин, представники відповідача вважають, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

За визначенням у статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Указом Президента України від 16 січня 2013 року № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України, зокрема, є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

За правилами статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 6 Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. №877-V (далі - Закон № 877) підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877, у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт в якому зазначає стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі Розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.01.2015 № 317-р Про надання дозволу на проведення планових перевірок стану пожежної та техногенної безпеки Білоцерківського районного відділу Головного управління державної служби надзвичайних ситуацій України у Київській області було видано наказ від 18.05.2015 № 17 (далі Наказ) про проведення перевірок, зокрема, планової перевірки стосовно додержання (виконання) законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки в червні 2015 року Приватного акціонерного товариства ЖЛК-Україна, за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 176 (а.с.20, 21-26).

Повідомлення № 1226 від 25.05.2015 про проведення планової перевірки було вручено особисто уповноваженій особі відповідача 25.05.2015 (а.с. 28).

Відповідно до зазначеного Наказу та посвідчення про проведення перевірки від 08.06.2015 № 157, у період з 09.06.2015 - 18.06.2015 начальником сектору ліцензування Управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та ЦЗ ГУ ДСНС України у Київській області, а також начальником групи запобігання НС 1-ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області було проведено перевірку додержання вимог законодавства у сферах пожежної безпеки, цивільного захисту та техногенної безпеки (а.с.27).

За результатами перевірки 18.06.2015 складено ОСОБА_3 № 89, в якому зафіксовано ряд порушень (а.с.29-38).

Після цього ПрАТ ЖЛК-Україна було проведено ряд заходів по усуненню порушень, визначених в ОСОБА_3 перевірки № 89 від 18.06.2015.

Як стверджує відповідач у письмових запереченнях на адміністративний позов, підприємством було усунуто всі 109 виявлених порушень.

Водночас, за результатами позапланової перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, яка була проведена на підставі наказу № 23 від 25.08.2015 та посвідчення на перевірку № 313 від 25.08.2015, заступником начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області та начальником групи запобігання НС 1-ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області складено ОСОБА_3 № 159 від 27.08.2015 (далі ОСОБА_3 перевірки), в якому зафіксовано такі порушення:

1) не передбачено другий евакуаційний вихід з другого поверху адміністративно-побутового корпусу ;

2) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях адміністративно-побутового корпусу;

3) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщені складу;

4) допускається улаштування в приміщенні складу слюсарної майстерні стелажів, які мають висоту більше ніж 3 м. з горючого матеріалу;

5) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях слюсарної майстерні;

6) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях аміачної № 1;

7) не встановлено хвіртку у воротах складу-ангару з висотою порогу не більше 0,1 м., шириною 0,8 м., та висотою не більше 2 м.;

8) не відокремлено приміщення складу-ангар від виробничого цеху протипожежною перегородкою 1-го типу з заповненням дверних та віконних прорізів 1-го та 2-го типу, які мають сертифікат відповідності;

9) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях цеху морозива;

10) не виконано вогнезахисну обробку дерев'яних елементів горищ будівлі;

11) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях аміачної № 2;

12) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях котельні;

13) не виконано вогнезахисну обробку дерев'яних елементів горищ будівель виробничого корпусу;

14) не відокремлено складські приміщення від виробничого цеху протипожежною перегородкою 1-го типу з заповненням дверних та віконних прорізів 1-го та 2-го типу. Які мають сертифікат відповідності;

15) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях виробничого корпусу;

16) не влаштовано у складському приміщенні в підвальному поверсі виробничого корпусу люки чи вікна розміром 0,9 м х 1,2 м з приямками або (у разі неможливості влаштування вікон) обладнати приміщення системою димовидалення;

17) не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в приміщеннях магазину;

18) не розроблено окремим розділом проектну документацію інженерно-технічних заходів цивільного захисту;

19) не приведено у відповідність до встановлених вимог забезпечення працюючого персоналу засобами радіаційного та хімічного захисту згідно з номенклатурами і нормами забезпечення. Фільтруючі коробки не замінено такими, що відповідають небезпечним речовинам що обертаються на обєкті. Засоби індивідуального захисту термін використання яких закінчився не замінено на нові;

20) на підприємстві з метою своєчасного виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;

21) усі електрощити, групові електрощитки не захищено автономними системами пожежогасіння.

У судовому засіданні представники позивача зазначили про усунення ПрАТ ЖЛК-Україна лише 88 порушень зі 109, які були первісно встановлені та зазначені в ОСОБА_3 перевірки № 89 від 18.06.2015.

Представники позивача наголошували, що виявлені в ході перевірки, яка була проведена у період з 26.08.2015 по 27.08.2015, порушення відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту не є формальними та створюють потенційні загрози життю та здоров'ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, статті 7 Закону № 877 у разі встановлення порушення вимог законодавства сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Разом з тим, суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров'ю людей є оціночним. Водночас, за переконанням суду всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Тим більше, коли перевірка проведена такого потенційно небезпечного обєкта, на якому зберігаються та використовуються небезпечні речовини, зокрема токсичні речовини І та ІІ класу небезпеки, а саме аміак та метан, що не заперечували представники відповідача та підтверджується даними Повідомлення "Про результаті ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки", яке затверджено Генеральним директором ПАТ "ЖЛК-Україна" 09.02.2015 із проставленням печатки підприємства.

Відповідно до пунктів 1, 4, 10 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до її адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транснспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За нормами частини пятої статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Суд зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності. Більше того, за змістом частини сьомої статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. І лише у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до п.6.2 та п.6.4 Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, затвердженої наказом МНС України від 21.10.2004 р. № 130, постанова про застосування запобіжних заходів підлягає виконанню шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення (якщо це можливо) з дати приведення її в дію. Зупинення роботи підприємства, окремого виробництва, експлуатації будівель, споруд, випуску пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного призначення шляхом знеструмлення може здійснюватися в присутності спеціаліста служби енергонагляду району (міста), а відключення виробничих дільниць, агрегатів, опалювальних приладів, дільниць електромережі - за присутності енергетика (електрика) відповідного об'єкта, на якому застосовується запобіжний захід. При залученні спеціаліста служби енергонагляду району (міста) посадова особа органу держпожнагляду, якій доручено приведення постанови в дію, направляє на адресу керівництва, де працює спеціаліст, відповідний лист із зазначенням дати та часу приведення постанови в дію.

Під час судового розгляду справи судом встановлено, що перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб ПрАТ «ЖЛК-Україна» була проведена відповідно вимог діючого законодавства.

В ході судового розгляду справи, судом встановлено, що робота ПрАТ «ЖЛК-Україна» повязана з ризиком виникнення надзвичайних ситуацій (пожежі, вибуху та ін.). Визначення небезпечного впливу можливої пожежі (вибуху) здійснюється на основі нормативних вимог, розроблених відповідними державними органами з урахуванням найбільш небезпечних умов виникнення аварійних ситуацій. Враховуючи, що на підприємстві у значному обємі зберігаються та використовуються у господарській діяльності такі вибухонебезпечні речовини як аміак та метан, небезпечний вплив даного підприємства є досить велиликим, а тому недотримання навіть незначних норм пожежної та техногенної безпеки свідчить про загрозу життю та/або здоровю людей.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи та пояснив представник позивача у судовому засіданні, більшість з виявлених в ході проведення перевірки порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб на Приватного акціонерного товариства ЖЛК-Україна, за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 176 мають високий рівень небезпеки та свідчать про наявність реальної загрози життю та здоров'ю людей, зокрема:

- відсутність другого евакуаційного виходу перешкоджає вільній евакуації людей у разі виникнення надзвичайної ситуації, що може призвести до скупчення людей на шляхах евакуації, паніки та загибелі;

- несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі після розповсюдження продуктів горіння (вогню, диму), в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння стають не ефективними та гасіння пожежі здійснюється лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами пожежогасіння;

- порушення вимог до шляхів евакуації, а саме відсутність хвіртки у воротах складу-ангару збільшує час відкривання евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- при відсутності протипожежних перегородок з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізоляційної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом, продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- відсутність вогнезахисної обробки деревяних конструкцій горища призводить до швидкого і інтенсивного розповсюдження вогню по горючим конструкціям крівлі будівлі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- відсутність системи димовидалення з приміщень призводить до накопичення продуктів горіння в даних приміщеннях, що призводить до отруєння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- не відповідність засобів хімічного захисту (фільтруючі коробки не замінено такими, що захищають від небезпечних речовин, які обертаються на обєкті) у разі їх використання за призначенням не захищають робочий персонал при надзвичайній ситуації;

- відсутність на обєкті підвищеної небезпеки системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайної ситуації призводить до несвоєчасного реагування на надзвичайну ситуацію, що в свою чергу може призвести до загибелі людей;

- відсутність оснащення електрощитів та групових електрощитів автономними системами пожежогасіння призводить до вільного розповсюдження продуктів горіння (вогню, диму), в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння стають не ефективними та гасіння пожежі здійснюється лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами пожежогасіння.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, з огляду на зазначене судом встановлено, що недотримання ПрАТ «ЖЛК-Україна» вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту, а також високий ступінь небезпечності зазначених в ОСОБА_3 перевірки порушень, свідчать про наявність реальної загрози життю та здоров'ю людей.

Разом з тим, доводи відповідача відносно усунення виявлених в ході перевірки порушень не приймаються судом до уваги з огляду на таке.

Відносно тверджень відповідача про відсутність визначених у пункті 1 та пункті 18 порушень, а саме підпункту 2.23 пункту 2 розділ ІІІ НАПБ А.01.001-2014, а також пункту 5.13 ДБН В.1.1-7-2002 та статті 20 Кодексу Цивільного захисту України з підстав того, що вказані норми поширюються лише на нове будівництво, розширення реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію та капітальний ремот будинків і приміщень, в той час будівництво молокозаводу було завершено та введено в експлуатацію ще в 1961 році, а цех морозива у 1986 році суд зазначає про таке.

Норми НАПБ А.01.001-2014 та ДБН В.1.1-7-2002 визначають пожежно-технічну класифікацію будівельних матеріалів, конструкцій, протипожежних перешкод, зовнішніх пожежних драбин, сходів та сходових кліток, будинків і споруд (надалі будинків), приміщень, а також загальні вимоги щодо забезпечення безпеки людей у разі виникнення пожежі, пожежної безпеки конструктивних та об'ємно-планувальних рішень, обладнання будинків, приміщень інженерно-технічними засобами захисту від пожежі.

Зазначені норми поширюються на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт будинків і приміщень різного призначення. Вимоги щодо забезпечення пожежної безпеки під час експлуатації будинків і приміщень встановлюються відповідними нормативними документами (надалі - НД) системи стандартизації та нормування в будівництві, а також нормативно-правовими актами з питань пожежної безпеки та є є обовязковими для фізичних та юридичних осіб, незалежно від їхніх форм власності та належності, які здійснюють будівельну діяльність на території України.

ОСОБА_5 доповнюються і уточнюються вимогами пожежної безпеки, які викладено в інших НД, затверджених або погоджених центральним органом виконавчої влади з будівництва та архітектури і центральним органом державного пожежного нагляду. Вимоги пожежної безпеки, викладені в інших НД, не повинні знижувати вимог цих ОСОБА_5.

При цьому, проектні рішення, на які не встановлено норм щодо забезпечення пожежної безпеки, а також обгрунтовані відхилення від обовязкових протипожежних вимог НД, слід узгоджувати з органами державного пожежного нагляду у порядку, встановленому НАПБ Б.02.014.

Таким чином, з аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що в разі коли вимоги пожежної безпеки, викладені в інших НД знижують вимоги зазначених ОСОБА_5, то вони мають бути приведені у відповідність до діючого законодавства.

Крім того, стаття 20 Кодексу Цивільного захисту України визначає завдання і обовязки всіх без виключення субєктів господарювання у сфері цивільного захисту

Отже доводи відповідача відносно того, що вказані норми не поширюються на ПрАТ «ЖЛК-Україна» є безпідставними.

У свою чергу, суд зазначає, що твердження відповідача відносно усунення ПрАТ «ЖЛК-Україна» порушень визначених у пунктах 2, 3, 6, 10, 11, 12, 13, 15, 17, 19, 20 ОСОБА_3 перевірки не підтверджуються належними та допустими доказами, оскільки договори виконання робіт (надання послуг), зокрема укладені у 2013 році, платіжні доручення, видаткові накладні свідчать лише про намір усунення таких порушень та виконання вимог законодавства, а не їх фактичне усунення. Крім того, наявність таких порушень була підтверджена позивачем та зафіксована під час проведення повторної перевірки 27.08.2015.

При цьому, представники відповідача під час судового розгляду справи стверджували, що підприємством вживаються всі необхідні заходи для усунення встановлених в ході перевірки порушень.

Таким чином, намір відповідача усунути зазначені в ОСОБА_3 позапланової перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб порушення свідчить про їх фактичне існування та визнання відповідачем.

Отже, доводи викладені відповідачем у заперечення на позов не підтверджують фактично усунення всіх виявлених порушень, а тому не приймаються судом до уваги.

На момент розгляду справи доказів усунення 21 порушення, визначених в ОСОБА_3 перевірки від 27.08.2015 із наданням належних доказів на підтвердження усунення кожного порушення, відповідачем суду, а також Головному управлінню ДСНС України у Київській області надано не було, а доводи ПрАТ ЖЛК-Україна про триваючий процес усунення вказаних в ОСОБА_3 порушень не є обставиною, що виключає наявність потенційної загрози життю та здоров'ю людей на даний час.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що відповідно до частини 12 статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Таким чином, за умов усунення усіх порушень виявлених в ході перевірки, відповідач не позбавлений права звернутись із такою заявою до суду.

Разом з цим, позовна заява містить також клопотання позивача про встановлення способу виконання рішення суду у порядку, передбаченому Інструкцією про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, а саме, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщення ПрАТ ЖЛК-Україна

Вирішуючи питання щодо встановлення способу виконання рішення суду, суд зазначає таке.

З метою вдосконалення порядку та умов застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів при порушенні правил пожежної безпеки, що створює загрозу виникнення пожежі або перешкоджає її гасінню та евакуації людей, а також у випадку випуску пожежонебезпечної продукції, систем і засобів протипожежного захисту з відхиленням від стандартів чи технічних умов або у разі їх відсутності, а також встановлення контролю за цією діяльністю, Міністерством України з питань надзвичайних ситуацій наказом від 21.10.2004 №130, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 за № 1416/10015, затверджено Інструкцію про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів.

Відповідно до вимог вказаної Інструкції, запобіжні заходи - заходи, направлені на забезпечення пожежної безпеки шляхом зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, опалювальних приладів, дільниць електричної мережі, проведення пожежонебезпечних робіт та дії виданих дозволів на право проведення таких робіт, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, випуску і застосування проектів, проведення будівельно-монтажних робіт.

Приведення постанови про застосування запобіжних заходів у дію - здійснення посадовою особою органу держпожнагляду заходів щодо зупинення роботи (експлуатації) на відповідному об'єкті шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення.

Отже, у разі виявлення порушень щодо невиконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки за рішенням суду позивач зобов'язаний вчинити дії у порядку та спосіб встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

За результатами системного аналізу приписів зазначеного законодавства у взаємозвязку з обставинами даної справи, враховуючи що спосіб виконання рішення суду, який просить встановити позивач, відповідає вимогам законодавства, суд дійшов висновку про можливість встановлення способу виконання судового рішення.

Відповідно до частини 4 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись статтями 11, 14, 69, 70, 71, 94, 158 - 163, 167, 256, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати до Приватного акціонерного товариства ЖЛК-Україна (), захід реагування у сфері державного нагляду (контролю) шляхом повного зупинення подальшої роботи Публічного акціонерного товариства ЖЛК-Україна за адресою: вул. Сквирське шосе, 176, м. Біла Церква, Київська область.

3. Встановити спосіб виконання цієї постанови, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері Публічного акціонерного товариства ЖЛК-Україна за адресою: вул. Сквирське шосе, 176, м. Біла Церква, Київська область.

4. Обов'язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно з частиною другою статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 07 вересня 2015 р.