Справа № 810/2929/15
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2015-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2015 року м.Київ 810/2929/15

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Панової Г.В., за участю секретаря судового засідання Волощук Л.В.,

представників сторін:

від позивача ОСОБА_1,

від відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл"

про застосування заходів реагування

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стейт Оіл» про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи АЗК з АГЗП «БРСМ Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Святошинським РУ ГУ Державної служби з надзвичайних ситуацій України у м. Києві, за наслідками проведення перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки на АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва, виявлено порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей. На підставі викладеного, позивач просив суд застосувати до відповідача заходи реагування у вигляді повного зупинення подальшої роботи АЗС ТОВ з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.07.2015 відкрито скорочене провадження у даній справі.

24.07.2015 від ТОВ «Стейт Оіл» до суду надійшли заперечення на адміністративний позов відповідно до яких відповідач просив суд перейти з скороченого провадження у загальне, розглянувши справу у судовому засіданні з викликом сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.07.2015 вирішено питання про здійснення розгляду даної справи за загальними правилами Кодексу адміністративного судочинства.

У судове засідання, призначене на 03.09.2015 зявились уповноважені представники сторін.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав доводи викладені в адміністративному позові та надав суду додаткові пояснення на спростування доводів викладених відповідачем у письмових запереченнях. Просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В ході судового розгляду представником відповідача було заявлено клопотання про залучення в якості третьої особи ТОВ "РИБТОРГ ГРУП", оскільки орендодовцем та власником даної АЗС є вказане підприємство, що підтверджується даними договору оренди від 03.11.2014 № 03/10/14-40, а також Витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Судом було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, оскільки відповідно до пункту 5.4. договору оренди від 03.11.2014 № 03/10/14-40 саме орендар - ТОВ "Стейт Оіл" утримує орендований об'єкт оренди у порядку, передбаченому санітраними нормам, протипожежними вимогами, нормами з охорони праці, встановленими нормативними актами України та несе відповідальність за їх дотримання. Отже, оскільки предметом перевірки було дотримання відповідачем, який безпосередньо проводить експлуатацію даної АЗС, саме протипожежних норм і несе за це відповідальність, що передбачено відповідним договором оренди уклаженим між відповідачем та ТОВ "РИБТОРГ ГРУП", підстави для залучення в якості третьої особи ТОВ "РИБТОРГ ГРУП" відсутні.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі. В обґрунтування доводів заперечень зазначив, що Святошинським РУ ГУ Державної служби з надзвичайних ситуацій України у м. Києві порушено порядок проведення перевірки, зокрема, її здійснено без предявлення посвідчення на проведення перевірки, а також без дозволу Кабінету Міністрів України. Крім того, зауважив, що посвідчення на проведення планової перевірки, яке міститься в матеріалах справи, оформлено з порушенням норм чинного законодавства, оскільки не містить інформації щодо здійснення попереднього заходу перевірки.

Також представник ТОВ «Стейт Оіл» пояснив суду, що звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом вважає передчасним, оскільки відповідно до вимог чинного законодавства контролюючий орган повинен був спочатку видати ТОВ відповідне рішення (припис, розпорядження, постанову) з вимогою про усунення виявлених порушень та вже в разі невиконання даного рішення протягом встановленого в ньому строку звернутись до суду.

Наголошував, що перелік порушень, які створюють загрозу життю та здоровю людей законодавством не визначено. Отже, оцінка значності виявлених порушень проводиться за розсудом субєкта владних повноважень, та в кожному окремому випадку потребує доведення його безпосередньої та реальної загрози життю та здоровю людей у взаємозвязку з встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання. Водночас, докази про наявність безпосередньої та реальної загрози життю та здоровю людей у взаємозвязку з встановленими обставинами, наслідками, які можуть мати місце в разі не усунення виявлених порушень, позивачем не надані.

У свою чергу, на думку представника відповідача, виявлені позивачем порушення є незначними та не становлять загрози життю та/або здоровю людей, та крім того, на даний час є частково усунутими.

Крім того, представник відповідача звернув увагу суду на те, що в ОСОБА_2 перевірки позивачем не було попереджено про необхідність негайного зупинення експлуатації АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва, що свідчить про визнання позивачем відсутності характеру суспільної небезпеки виявлених порушень.

Таким чином, відповідач стверджує, що вимоги позивача ґрунтуються виключно на припущеннях та є безпідставними.

Разом з цим, представник ТОВ «Стейт Оіл» зазначив, що підприємством вжито всі необхідні заходи для усунення виявлених позивачем під час перевірки порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, що підтверджується доданими до заперечень доказами, а також зверненням ТОВ «Стейт Оіл» до контролюючого органу про проведення повторної перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки на АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

За визначенням, яке міститься у статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Указом Президента України від 16 січня 2013 року № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України, зокрема, є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

За правилами статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до частини 1статті 6 Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V (далі - Закон № 877) підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877, у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт в якому зазначає стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, підписує акт із зауваженнями.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, на підставі Розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.01.2015 № 317-р Про надання дозволу на проведення планових перевірок стану пожежної та техногенної безпеки Святошинським РУ ГУ Державної служби з надзвичайних ситуацій України у м. Києві було видано наказ від 30.04.2015 № 85 (далі Наказ) про проведення планових перевірок стану пожежної та техногенної безпеки обєктів підвищеної небезпеки, зокрема, ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва в період з 01.06.2015 19.06.2015 (а.с.12-14).

Повідомлення № 25/917 від 21.05.2015 про проведення планової перевірки було вручено особисто уповноваженій особі відповідача 22.05.2015 (а.с. 15).

Відповідно до зазначеного Наказу та посвідчення про проведення перевірки від 01.06.2015 № 25/159, у період з 01.06.2015 - 19.06.2015 т.в.о головного інспектора відділу ДН(К) у сфері ПТБ та ЦЗ Святошинського РУ ГУ ДСНС України в місті Києві та т.в.о головного інспектора відділу техногенної безпеки ГУ ДСНС України в місті Києві було проведено перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб (а.с.16).

За результатами перевірки 19.06.2015 складено ОСОБА_2 № 172, в якому зафіксовано наступні порушення:

1) на момент проведення перевірки не надано наказ про призначення відповідальних осіб з питань пожежної і техногенної безпеки;

на недостатньому рівні проведено інструктаж з питань пожежної безпеки (оператор АЗС з АГЗП не володіє інформацією про місце знаходження вогнегасників);

2) посадова особа не пройшла навчання, (протипожежного інструктажу) з питань пожежної безпеки;

3) керівником об'єкту, не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані (забезпечити їх технічне обслуговування) вогнегасники не пройшли технічного огляду;

допускається захаращення шляхів евакуації (евакуаційних виходів) в приміщеннях АЗС меблями, обладнанням, різними матеріалами;

4) групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння;

5) не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

6) переносні вогнегасники не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м;

7) вогнегасники, які експлуатуються, не мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на обєкті системою нумерації та пломби на пристроях ручного пуску;

8) територія АЗС не огороджена дренажними лотками для відведення нафтопродуктів чи забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди;

9) не розроблено посадову інструкцію для особи, на яку покладено відповідні функції з організації виконання вимог техногенної безпеки та цивільного захисту;

10) не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки АЗС з АГЗП і не погоджено її з державним інспектором з нагляду у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту м. Києва;

11) не проведено ідентифікацію обєкту підвищеної небезпеки АЗС з АГЗП;

12) не складено паспорт безпеки потенційно небезпечного обєкту та не надано його до управління державного нагляду з питань техногенної безпеки;

13) не зареєстровано потенційно небезпечні обєкти у Державному реєстрі потенційно небезпечних обєктів;

14) не надано Дозвіл на експлуатацію обєкту підвищеної небезпеки;

15) не розроблено проектну документацію на встановлення системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною (обєктовою) системою оповіщення, згідно з технічним завданням, розробленим відповідними службами обєкта за участю проектної організації, узгодженим уповноваженим підрозділом ДСНС України та іншими заінтересованими організаціями і затвердженим керівником обєкта;

16) АЗС з АГЗП не обладнано системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною (обєктовою) системою оповіщення;

17) не складено та не погоджено номенклатуру та норми накопичення матеріального резерву підприємства з місцевими органами управління ДСНС і не затверджені головою комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій райдержадміністрації;

18) не пройшли навчання на курсах цивільної оборони: керівник підприємства, уповноважені керівники з ліквідації надзвичайної ситуації та особи, які очолюють штаби з ліквідації надзвичайних ситуацій, фахівці підприємства, які причетні до забезпечення промислової та екологічної безпеки, керівники навчальних груп з підготовки працівників на підприємстві, з питань захисту і дій у надзвичайних ситуаціях;

19) не забезпечено АЗС з АГЗП переносним газоаналізатором у вибухозахищеному виконанні;

20) АЗС не обладнано прямим телефонним звязком з черговим диспетчером і керівником підприємства, а чергового диспетчера прямим телефонним звязком з оперативним черговим структурного підрозділу з питань НС місцевого органу виконавчої влади, відповідного територіального органу ДСНС, органу МВС;

21) не забезпечено диспетчера підприємства бланками регламентів надання інформації про аварію та повідомленнями про надзвичайну ситуацію, погодженими з територіальним органом управління ДСНС;

22) не створена обєктова комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій;

23) не розроблено та не затверджено керівником обєкта Положення про об'єктову комісію з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій і її персональний склад;

24) не визначено наказом персональний склад евакуаційних органів;

25) не заведено необхідні документи щодо планування евакуації працівників АЗС з АГЗП та членів їх сімей у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру;

26) не розроблено, не погоджено та не затверджено за встановленим порядком необхідну плануючу документацію з питань цивільного захисту (цивільної оборони) АЗС з АГЗП, а саме: план розвитку й удосконалення цивільної оборони, план цивільної оборони (дій органів управління та сил у разі надзвичайної ситуації);

27) не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

28) відсутній інформаційно-довідковий куточок з питань захисту співробітників та їх дій у надзвичайних ситуаціях для АЗС з АГЗП;

29) не розроблені та не вивішені на видимому місці відповідні інструкції щодо виконання вимог техногенної безпеки та порядку дій працівників в разі виникнення аварійної ситуації (аварії) (а.с. 17-22).

У судовому засіданні представник позивача наголошував, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в ОСОБА_2 перевірки, створюють реальну загрозу життю та здоровю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із такого.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

За визначенням у статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України, зокрема, є: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

За правилами статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з частиною другою статті 51 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

За приписами частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, статті 7 Закону № 877 у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Разом з тим, суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров'ю людей є дійсно оціночним. Водночас, за переконанням суду всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Тим більше, коли перевірка проведена такого потенційно небезпечного обєкта як автозаправна станція, оскільки робота АЗС повязана з ризиком виникнення надзвичайних ситуацій (пожежі, вибуху та ін.).

Відповідно до пунктів 1, 4, 10 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до її адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транснспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За нормами частини пятої статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Суд зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності. Більше того, за змістом частини сьомої статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. І лише у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Отже, з огляду на зазначене, доводи відповідача щодо передчасності звернення контролюючого органу до суду з даним адміністративним позовом, а також відносно наявності обовязку ДСНС, в разі виявлення порушень законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки, видати субєкту господарювання відповідне рішення (припис, розпорядження, постанову) з вимогою про усунення таких порушень не приймаються судом до уваги, оскільки не відповідають вимогам чинного законодавства в рамках якого діє позивач.

Крім того, суд звертає увагу відповідача, що з аналізу частини 7 статті 7 Закону № 877 вбачається, що вибір заходу реагування який має бути застосований до правопорушника є виключним правом органу державного нагляду, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва останній звертається у порядку та строки встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Стосовно доводів ТОВ «Стейт Оіл» щодо відсутності повноважень у посадових осіб ДСНС на проведення перевірки, зокрема відсутності посвідчення та дозволу Кабінету Міністрів України, суд зазначає, що по-перше, такі документи наявні у матеріалах справи та досліджувались судом під час розгляду справи. По-друге, суд наголошує, що у відповідності до частини пятої статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею. Разом із тим, у спірному випадку посадових осіб позивача було допущено до її проведення, і у подальшому керівник структурного підрозділу відповідача - ОСОБА_3 підписав ОСОБА_2 перевірки від 19.06.2015 та отримав його примірник. У звязку з викладеним, суд відхиляє доводи товариства у цій частині.

У запереченнях на позов відповідач також стверджує, що виявлені позивачем порушення є незначними та жодним чином не становлять загрози життю та/або здоровю людей, крім того на даний час є частково усунуті товариством.

Разом із тим, суд не приймає до уваги такі доводи відповідача з огляду на наступне.

В ході судового розгляду справи, судом встановлено, що робота АЗС повязана з ризиком виникнення надзвичайних ситуацій (пожежі, вибуху та ін.) Визначення небезпечного впливу можливої пожежі (вибуху) здійснюється на основі нормативних вимог, розроблених відповідними державними органами з урахуванням найбільш небезпечних умов виникнення аварійних ситуацій.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи та пояснив представник позивача у судовому засіданні, більшість з виявлених в ході проведення перевірки порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки на АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва мають високий рівень небезпеки та свідчать про наявність реальної загрози життю та здоров'ю людей, зокрема:

- не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані (забезпечити їх технічне обслуговування) вогнегасники не пройшли технічного огляду (порушення 3) не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полумя на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей, а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій;

- допускається захаращення шляхів евакуації (евакуаційних виходів) в приміщеннях АЗС меблями обладнанням, різними матеріалами (порушення 3), наявність даного порушення може завдати шкоду здоровю та життю людей під час евакуації в разі пожежі;

- групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння (порушення 4), дане порушення не дозволить обмежити розповсюдження полумя на ранній стадії виникнення пожежі чим створюється загроза безпеці людей;

- не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушення 5), дане порушення може призвести до замкнення та виникнення пожежі;

- вогнегасники, які експлуатуються, не мають: облікові (інвентарні) номери за прийнятою на обєкті системою нумерації; пломби на пристроях ручного пуску (порушення 7), дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полумя на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей, а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій;

- АЗС з АГЗП не обладнано системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною (обєктовою) системою оповіщення (порушення 16), у разі невиконання цієї вимоги збільшується час виявлення та гасіння пожежі та оповіщення людей, що може призвести до загрози життю та здоров ю людей та завдати значних матеріальних збитків. Для оповіщення використовуються спеціалізовані гучномовці, світлові табло з фіксованими надписами («Пожежа», «Вихід», тощо), піктограмами або світлодіодне табло. Сигнал на включення засобів оповіщення подається автоматитчно центральною станцією пожежної сигналізації або оператором системи безпеки. Так само передана через гучномовці аудіо інформація може вимовлятися через мікрофон оператором або бути попередньо записана на магнітофон або в памяті компютера і передаватися автоматично та формують звукові і візуальні повідомлення залежно від конкретної ситуації (конкретного місця загорання, розмірів території, охопленої вогнем, часу, що пройшов з моменту загорання тощо), що забезпечує найбільшу ефективність евакуації і безпеки.

- територія АЗС не огороджена дренажними лотками для відведення нафтопродуктів чи забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди (порушення 8), для забезпечення збирання пролитого пального, майданчики повинні бути обладнанні твердим покриттям зі спеціальними лотками, щоб запобігти розтіканню нафтопродуктів, а також уникнути розповсюдження пожежі, під час пожежі або аварії, біля резервуарів, а також окремо розташованих резервуарів обладнують дренажні лотки;

- не забезпечено АЗС з АГЗП переносним газоаналізатором у вибухозахищеному виконанні (порушення 19), що створює небезпеку скупчення газу, в результаті чого може статися вибух.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином характер високої суспільної небезпечності встановлених під час перевірки на АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоровю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

У свою чергу, суд зазначає, що доводи відповідача відносно часткового усунення ТОВ «Стейт Оіл» виявлених в ході перевірки порушень не підтверджуються належними та допустими доказами, оскільки платіжні доручення, рахунки фактури, видаткові накладні, договори на виконання певних робіт або надання послуг свідчать лише про намір усунення таких порушень, а не фактичне їх усунення. Також суд звертає увагу, що надані під час судового розгляду представником відповідача договори, зокрема договір на виконання робіт № 1275 та договір підряду № 03/09/15-1 укладені в день проведення судового засідання, а саме - 03.09.2015, і представником відповідача не надано суду будь-яких доказів на виконання умов цих договорів, що у свою чергу свідчить про те, що фактично порушення не усунуті.

Крім того, суд зауважує, що з наявних в матеріалах справи фотокопій шляхів евакуації та вогнегасників, які були долучені відповідачем до письмових заперечень на адміністративний позов на підтвердження усунення порушень № 3 (допускається захаращення шляхів евакуації (евакуаційних виходів) в приміщеннях АЗС меблями, обладнанням, різними матеріалами) та № 7 (вогнегасники, які експлуатуються, не мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на обєкті системою нумерації та пломби на пристроях ручного пуску), не можливо ідентифікувати зображені на них місцевість, а також обєкти, та відповідно достовірно встановити факт усунення відповідачем зазначених порушень.

При цьому, будь яких доводів які б свідчили, що зображені на фотокопіях вогнегасники знаходяться та можуть бути використані на АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва, а також дійсно мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на обєкті системою нумерації та пломби на пристроях ручного пуску представник відповідача в ходу розгляду справи надати не зміг.

Таким чином, судом встановлено, що відповідачем не усунуто всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки.

Відносно того, що відповідач звернувся 02.09.2015 до ГУ ДСУ НС у м.Києві з заявою про повторне проведення перевірки та встановлення факту усунення та відсутності порушень, які зазначені в ОСОБА_2 перевірки від 19.06.2015 № 172, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до частини 12 статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Таким чином, після розгляду ГУ ДСУ НС у м.Києві заяви ТОВ «Стейт Оіл» про повторне проведення перевірки та встановлення фактів усунення всіх порушень визначених в ОСОБА_2 перевірки від 19.06.2015 № 172, відповідач не позбавлений права звернутись до суду з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи. Проте, оскільки станом на 03.09.2015 віповідачем не надано суду належних та достовірних доказів по кожному з виявлених порушень, що вони дійсно усунуті, суд дійшов висновку про те, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Позовна заява містить також клопотання позивача про встановлення способу виконання рішення суду у порядку, передбаченому Інструкцією про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, а саме, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщення АЗС з АГЗП «БРСМ-Нафта» ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Києво-Святошинському районі м.Києва.

Вирішуючи питання щодо встановлення способу виконання рішення суду, суд зазначає таке.

З метою вдосконалення порядку та умов застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів при порушенні правил пожежної безпеки, що створює загрозу виникнення пожежі або перешкоджає її гасінню та евакуації людей, а також у випадку випуску пожежонебезпечної продукції, систем і засобів протипожежного захисту з відхиленням від стандартів чи технічних умов або у разі їх відсутності, а також встановлення контролю за цією діяльністю, Міністерством України з питань надзвичайних ситуацій наказом від 21.10.2004 № 130, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 за № 1416/10015, затверджено Інструкцію про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів.

Відповідно до вимог вказаної Інструкції, запобіжні заходи - заходи, направлені на забезпечення пожежної безпеки шляхом зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, опалювальних приладів, дільниць електричної мережі, проведення пожежонебезпечних робіт та дії виданих дозволів на право проведення таких робіт, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, випуску і застосування проектів, проведення будівельно-монтажних робіт.

Приведення постанови про застосування запобіжних заходів у дію - здійснення посадовою особою органу держпожнагляду заходів щодо зупинення роботи (експлуатації) на відповідному об'єкті шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення.

Отже, у разі виявлення порушень щодо невиконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки за рішенням суду позивач зобов'язаний вчинити дії у порядку та спосіб встановлені законом.

Відповідно до частини першої статі 257 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

За результатами системного аналізу приписів зазначеного законодавства у взаємозвязку з обставинами даної справи, враховуючи що спосіб виконання рішення суду, який просить встановити позивач, відповідає вимогам законодавства, суд дійшов висновку про можливість встановлення способу виконання судового рішення.

Відповідно до частини 4 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись статтями 11, 14, 69, 70, 71, 94, 158 - 163, 167, 256, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стейт Оіл" (), захід реагування у сфері державного нагляду (контролю) шляхом повного зупинення роботи АЗС з АГЗП "БРСМ-Нафта" Товариства з обмеженою відповідальністю Стейт Оіл за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва.

3. Встановити спосіб виконання цієї постанови, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері АЗС з АГЗП "БРСМ-Нафта" Товариства з обмеженою відповідальністю Стейт Оіл () за адресою: просп. Леся Курбаса, 2-в у Святошинському районі м.Києва.

4. Обов'язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно з частиною другою статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 08 вересня 2015 р.