Справа № 803/2387/15
Суддя: Александрова Марія Ананіївна
Дата ухвалення: 2015-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2015 року Справа № 803/2387/15

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Александрової М.А.,

при секретарі судового засідання Веремчуку В.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача Ольховик Л.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови в митному оформленні товару,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 25 серпня 2015 року звернулася з адміністративним позовом до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в митному оформленні товару.

Позовні вимоги обґрунтовано наступними обставинами.

Позивачем 25 лютого 2015 року подано на митний пост "Луцьк" Волинської митниці ДФС для митного оформлення партію товару - сала без пісних частин свинячого, хребтового, обваленого, замороженого, без шкіри, різної товщини, без спецій, без теплової кулінарної обробки, без консервування, без харчових добавок та приправ, в поліблоках, вагою 20 995 кг, на загальну суму 11 967, 15 євро, за ціною 0, 57 євро за 1 кг, що надійшов згідно з контрактом купівлі-продажу № 26/2015/PL від 19 лютого 2015 року, укладеним з фірмою "MAX" Danuta Krolikovska (Республіка Польща).

Відповідно до товарно-супровідних документів поставка товару здійснювалась автотранспортом на територію України на умовах CPT згідно з Правилами Інкотермс-2010.

Для митного оформлення товарів відповідачу було надано усі необхідні документи.

В графах 12, 45 митної декларації (МД-2) № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року позивачем вказано митну вартість в сумі 382 511, 02 грн., що є еквівалентом 11 967, 15 євро, визначену за правилами статті 58 Митного кодексу (МК України), застосовано основний метод визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) товарів, що імпортуються (вартість операції).

За результатами розгляду наданих документів митний орган у графі "Для відміток митного органу" декларації митної вартості (ДМВ) № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року вказав на необхідність підтвердження заявленої митної вартості товару відповідно до статті 53 МК України шляхом подання: висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованими експертними організаціями; прайс-листа виробника товару; банківських платіжних документів про оплату товару; проформи-інвойсу, на підставі якого здійснювалась (буде здійснюватися) оплата; розрахунку ціни. Уповноваженою декларантом особою зроблений запис в ДМВ про ознайомлення з вимогами; про неможливість надання додаткових документів; про випуск товару у вільний обіг.

25 лютого 2015 року митний пост "Луцьк" Волинської митниці ДФС видав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (картка відмови) № 205070000/2015/00022 з підстав невідповідності заповнення граф 12, 45 МД-2 вимогам статті 53 МК України та прийняття рішення про визначення митної вартості товару від 24 січня 2015 року № 205000011/2015/000014/2. Також в картці відмови відповідач роз'яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів: приведення рівня митної вартості в графах 12, 45 МД у відповідність до рішення про визначення митної вартості № 205000011/2015/000014/2 від 24 січня 2015 року.

Згідно із рішенням митного органу про коригування митної вартості товару від 25 лютого 2015 року № 205000011/2015//000014/1 митна вартість була визначена за ціною 0, 8851 євро за 1 кг, що становить 18 582, 67 євро за партію товару вагою 20995 кг, що імпортувалася. У графі 33 рішення зазначено, що митна вартість товару не може бути визнана у зв'язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а саме - не всі подані документи для підтвердження митної вартості відповідно до статті 53 МК України. Декларанту запропоновано надати додаткові документи: прайс-лист виробника товару, висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, банківські платіжні документи про оплату товару, розрахунок ціни. Подані документи містять розбіжності - сума в рахунку-проформі (11 970 євро) не відповідає сумі в інвойсі (11 967, 15); місце доставки в рахунку-проформі - місто Нововолинськ, а в інвойсі - місто Луцьк. Декларант від подачі всіх документів відмовився. За результатом проведеної процедури консультації з декларантом досягнуто згоди щодо неможливості застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме: методу 2а (стаття 59 МК) та методу 2б (стаття 60 МК) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК) та методу 2г (стаття 63 МК) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації МД № 205070000/2015/3221 від 29 січня 2015 року, № 205070000/2015/3475 від 30 січня 2015 року, наявної в митного органу (стаття 33 МК). Декларант має право звернутися до митного органу з проханням випустити товари, що декларуються, у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу.

З метою запобігання псуванню товару та нарахуванню штрафних санкцій за можливий простій автомобіля, який перевозив товар, 25 лютого 2015 року позивачем було подано нову МД-2 № 205070000/2015/007657 із зазначенням у графах 12, 45 митної вартості товару, розрахованої за ціною одиниці товару, наведеної у інвойсі (рахунок-фактура) № 5/EX/2015 від 23 лютого 2015 року. Митне оформлення проведено за другорядним резервним методом із застосуванням гарантійних зобов'язань - грошової застави. Товар, що декларувався, було випущено у вільний обіг. Отже, відповідно до частини восьмої статті 55 МК України позивач мав право на протязі 80 днів з дня випуску товару у вільний обіг подати митному органу документи і відомості, які той витребував.

27 березня 2015 року позивачем подано запит відповідачу про надання роз'яснень, зокрема: чи встановлено взаємозв'язок між покупцем товару позивачем і продавцем товару фірмою "MAX" Danuta Krolikovska (Республіка Польща) та обґрунтувати наявність впливу такого взаємозв'язку на ціну товару; правомірність витребування розрахунку ціни; чи була зафіксована письмово відмова декларанта від подання додаткових документів; надання для ознайомлення цінової інформації: МД № 205070000/2015/3221 від 29 січня 2015 року, № 205070000/2015/3475 від 30 січня 2015 року; чому за наявною ціновою інформацією неможливо визначити митну вартість за методами 2а чи 2б (статті 59, 60 МК України); надання копії рішення про визначення митної вартості від 24 січня 2015 року № 205000011/2015//000014/2, на яке зроблене посилання у картці відмови в митному оформленні товару № 205070000/2015/00022 від 25 лютого 2015 року; чому заповнення граф 12, 45 МД-2 не відповідає вимогам статті 53 МК України. Відповідь відповідач надав 14 квітня 2015 року.

13 травня 2015 року позивачем було надано відповідачу додаткові документи: копію прайс-листа виробника товару від 16 лютого 2015 року; оригінал комерційної пропозиції продавця товару від 19 лютого 2015 року; копію проформи від 19 лютого 2015 року; копію платіжного доручення від 04 березня 2015 року № 1619; копію SWIFT повідомлення № 1269TJ.86901UBGB від 05 березня 2015 року; копію висновку ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року; копію висновку санітарно-епідеміологічної експертизи № 05.03.02-03/18284 від 28 квітня 2015 року; копію висновку Волинської торгово-промислової палати № В-346 від 12 травня 2015 року; копію експертного висновку № 000398і/15 від 02 березня 2015 року; копію сертифікату на експортоване в Україну свіже м'ясо свиней № 1002/04042/15/01/UA. Крім того, в заяві позивач звертав увагу митниці на неправомірність витребування розрахунку ціни; просив митницю визнати заявлену позивачем митну вартість і скасувати рішення про коригування митної вартості товару № 205000011/2015/000014/1 від 25 лютого 2015 року, а не № 205000011/2015/000014/2 від 24 січня 2015 року як зазначено в картці відмови.

Листом від 25 травня 2015 року відповідач повідомив позивача про розгляд додаткових документів, наданих на підтвердження заявленої митної вартості товару та частково надав відповіді на заяву позивача, проінформував про неможливість застосування митної вартості, заявленої декларантом у МД-2 від 25 лютого 2015 року № 205070000/2015/007586. Стосовно додатково поданих декларантом документів відповідач зазначив, що висновок Волинської торгово-промислової палати № В-346 від 12 травня 2015 року містить відомості про поживні властивості сала. Впевнитись яким чином проводилось маркетингове дослідження та вивчались пропозиції ринку згідно з висновком немає можливості, оскільки жодних додатків чи підтверджень до висновку не надано. При проведенні контролю заявленої декларантом митної вартості товарів митницями не застосовуються ціни внутрішнього ринку та товарів українського походження. Висновок ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року втратив чинність і носить консультаційний характер та не може бути прийнятим для підтвердження заявленої митної вартості вказаного товару.

Позивач вважав, що у Волинської митниці ДФС не було підстав для відмови у митному оформленні товару, а тому картка відмови та рішення про коригування митної вартості є протиправними і підлягають скасуванню.

Вимога відповідача про надання додаткових документів виконана належним чином 13 травня 2015 року, тобто протягом 80 днів з дня випуску товару у вільний обіг (25 лютого 2015 року), при цьому претензій з приводу наданих документів у контролюючого органу не виникало.

Оскільки на день здійснення митного оформлення товар оплачений не був, що допускалося умовами контракту, банківські платіжні документи митному органу не надавались, що не суперечить положенням частини другої статті 53 МК України, адже в даному випадку такі документи могли бути взяті до уваги контролюючим органом лише у випадку сплати рахунку. Зазначені платіжні документи були надані митниці разом із заявою 13 травня 2015 року, а саме: копія платіжного доручення від 04 березня 2015 року № 1619; копія SWIFT повідомлення № 1269TJ.86901UBGB від 04 березня 2015 року.

Якісні характеристики товару підтверджено наданими до митного оформлення ветеринарним свідоцтвом від 25 лютого 2015 року ЄРД-00 № 084363, сертифікатом якості від 23 лютого 2015 року.

Крім того, для підтвердження якісних і вартісних характеристик товару додатково було надано митниці 13 травня 2015 року копію висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи № 05.03.02-03/18284 від 28 квітня 2015 року; копію експертного висновку № 000398і/15 від 02 березня 2015 року; копію висновку Волинської торгово-промислової палати (Волинська ТПП) № В-346 від 12 травня 2015 року; копію висновку ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року. Згідно з висновком Волинської ТПП вартість товару, зазначена в інвойсі № 5/EX/2015 від 23 лютого 2015 року фірми "MAX" Danuta Krolikovska (Республіка Польща), може відповідати рівню цін, який панує на ринку по продажу субпродуктів свинячих, а саме: сала свинячого хребтового замороженого і складає 0, 57 євро за 1 кг. Відповідно до частин першої і другої статті 11 Закону України "Про торгово-промислові палати" торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість. Методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України. Згідно з висновком ДП "Укрпромзовнішекспертиза" рівень ціни на заморожене свиняче сало хребтове без шкіри на рівні 0, 57 євро/кг на умовах поставки CPT - Луцьк Україна відповідає поточній кон'юнктурі ринку. Цей висновок на момент звернення до митниці вже втратив свою силу, однак, у ньому наведений аналіз цін на товар, які були актуальні на момент проведення експертизи і порівнювались з цінами, які діяли на момент митного оформлення.

Оскільки згідно з графою 31 МД-2 № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року та МД-2 № 205070000/2015/007657 від 25 лютого 2015 року виробником імпортованого товару є фірма "Pini Polonia " (Республіка Польща), то позивачем на вимогу митного органу надано прас-лист виробника товару від 16 лютого 2015 року, в якому ціна товару 0,48 євро/кг. Крім того, було надано комерційну пропозицію продавця товару від 19 лютого 2015 року, в якій ціна товару - 0,57 євро/кг.

Відповідач не мав права вимагати надання розрахунку ціни (калькуляції) товару і позивачем не надано розрахунку ціни, оскільки відповідно до частин четвертої і п'ятої статті 53 МК України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Проте, відповідачем не доведено, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Крім того, митний орган не зазначав як підставу для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості неподання на вимогу розрахунку ціни.

Щодо виявлених митним органом розбіжностей суми в рахунку-проформі (11 970 євро) і в інвойсі (11 967, 15 євро), то рахунок-проформа виставлена для попередньої оплати товару і кількість товару у ній 21000 кг, після завантаження товару виписано інвойс (рахунок-фактура) на 20995 кг, тому сума вартості товару змінилася. Оплата товару згідно з платіжним дорученням № 1619 від 04 березня 2015 року проведена на підставі інвойсу від 23 лютого 2015 року № 5/EX/2015.

Отже, позивач вважав, що при здійсненні митного оформлення товару, митна вартість правильно визначена позивачем за основним першим методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операцій). Відповідно до частин третьої і четвертої статті 57 МК України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. Однак, відповідач не довів неможливості визначення митної вартості товару в послідовному порядку, не надав позивачеві цінової інформації, яка була використана при визначенні митної вартості за резервним методом; не провів процедури консультацій.

З наведених підстав позивач просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 25 лютого 2015 року № 205000011/2015/000014/1 та картку відмови в митному оформленні товарів № 205070000/2015/00022 від 25 лютого 2015 року.

В письмових запереченнях проти адміністративного позову від 07 вересня 2015 року № 03-70-10/15-876 (а.с. 53-82, 84-115) Волинська митниця ДФС адміністративний позов не визнала з наступних мотивів.

Відповідно до пункту 2а статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна

базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положеннями частин першої, другої, пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Крім того, відповідно до частин першої і четвертої статті 337 МК України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Контроль із застосуванням системи управління ризиками (СУР) - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

За поданою позивачем 25 лютого 2015 року для здійснення митного контролю та митного оформлення товару МД-2 № 205070000/2015/007586 під час перевірки відповідачем поданих позивачем до митного контролю та митного оформлення документів було встановлено, що подані документи містять розбіжності: сума в рахунку-проформі (11 970 євро) не відповідає сумі в інвойсі (11 967, 15); місце доставки в рахунку-проформі - місто Нововолинськ, а в інвойсі - місто Луцьк.

Відповідно до частини п'ятої статті 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Тому позивачеві відповідно до частини третьої статті 53 МК України запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості. Проте, уповноваженою декларантом особою після ознайомлення з письмовою вимогою митниці була надана письмова відповідь про неможливість подання додаткових документів і заявлене прохання про випуск товару у вільний обіг.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Враховуючи встановлений частиною першою статті 255 МК України строк здійснення митного оформлення товарів (4 години); неподання декларантом додаткових документів, які витребовувалися митницею; розбіжності в документах, що були подані для здійснення митного контролю та митного оформлення, було відмовлено позивачу в митному оформленні товару.

Картка відмови в митному оформленні товару оформлена відповідно до вимог частини другої статті 256 МК України, у ній зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз'яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товару.

За результатами здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості з врахуванням наявної цінової інформації Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС) було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 25 лютого 2015 року № 205000011/2015/000014/1.

Відповідачем з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості відповідно до правил статті 55 МК України було проведено процедуру консультацій з декларантом. Результати даної процедури та неприйнятність застосування методів визначення митної вартості товарів, що передують резервному, відображені в графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 25 лютого 2015 року № 205000011/2015/000014/1. Тому відповідач діяв в межах повноважень і на підставі статті 57 МК України. Митна вартість визначена із застосуванням резервного методу, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями ГАТТ, які ґрунтуються на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях, зазначених в рішенні про коригування митної вартості товарів від 25 лютого 2015 року № 205000011/2015/000014/1, за митними деклараціями № 205070000/2015/3221 від 29 січня 2015 року, № 205070000/2015/3475 від 30 січня 2015 року.

25 лютого 2015 року декларантом подано нову митну декларацію № 205070000/2015/007657 за якою товар випущений у вільний обіг.

13 травня 2015 року позивач надав додаткові документи, які були розглянуті митним органом в порядку, визначеному частиною дев'ятою статті 55 МК України, і листом від 25 травня 2015 року № 3448/03-70-05-01 митний орган надав відповідь щодо причин відмови у визнанні митної вартості з урахуванням додаткових документів. Крім того, позивачу надавалася письмова відповідь 14 квітня 2015 року.

Так, висновок ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року втратив чинність і носить консультаційний характер та не може бути прийнятим для підтвердження заявленої митної вартості вказаного товару.

Висновок Волинської ТПП № В-346 від 12 травня 2015 року містить відомості з інтернет-сайтів стосовно інформації щодо реалізації товару "сало свиняче, хребтове, заморожене, без шкіри" на території України. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості, тому при проведенні контролю заявленої декларантом митної вартості товарів не застосовуються ціни внутрішнього ринку та товарів українського походження. Наведені у висновку дані були прийняті митним органом виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, не можуть бути використані для підтвердження вартості на вищевказаний товар.

З наведених мотивів відповідач просив повністю відмовити в задоволенні адміністративного позову.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позовні вимоги підтримує з підстав, викладених в адміністративному позові.

Представник відповідача Ольховик Л.П. адміністративний позов заперечує з мотивів, наведених у письмових запереченнях проти позову.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, прийшов до висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає з наступних мотивів та підстав.

Так, судом встановлено, що 19 лютого 2015 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 (покупець) та фірмою "MAX" Danuta Krolikovska (Республіка Польща) (продавець) укладено контракт купівлі-продажу № 26/2015/PL (а.с.98, 99).

Відповідно до умов вказаного договору продавець зобов'язався продати, а покупець прийняти та оплатити товар: заморожене м'ясо птиці (включаючи субпродукти), а також м'ясо свинини, сало, субпродукти, кістки та інші м'ясопродукти свиней відповідно до інвойса на кожну окрему партію товару, який є невід'ємною частиною цього контракту. Розділами 4, 5 контракту визначено, що оплата здійснюється у формі 100% передоплати на підставі проформи-інвойса за день до відвантаження або за фактом поставки товару. Поставка товару здійснюється автотранспортом на територію України на умовах Правил Інкотермс-2010, а саме - FCA, EXW, CPT або DDU, вказаних у інвойсі.

25 лютого 2015 року позивач ввезла на митну територію України, товар: сало без пісних частин свиняче хребтове, обвалене, заморожене, без шкіри, різної товщини, без спецій, без теплової кулінарної обробки, без консервування, без харчових добавок та приправ, в поліблоках, вагою 20 995 кг, на загальну суму 11 967, 15 євро, за ціною 0, 57 євро за 1 кг, що надійшов згідно з контрактом купівлі-продажу № 26/2015/PL від 19 лютого 2015 року, укладеним з фірмою "MAX" Danuta Krolikovska (Республіка Польща) (а.с. 11, 21).

Для митного оформлення вказаного товару декларантом було подано на митний пост "Луцьк" Волинської митниці ДФС наступні документи: контракт № 26/2015/PL від 19 лютого 2015 року, інвойс (рахунок-фактуру) від 23 лютого 2015 року №5/EX/2015, проформу-інвойс (попередній рахунок) від 19 лютого 2015 року, митну декларацію МД-2 № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року, декларацію митної вартості ДМВ від 25 лютого 2015 року № 205070000/2015/007586, міжнародну товарно-транспортну накладну CMR від 23 лютого 2015 року, сертифікат про походження товару № PL/MF/AK0087871 від 24 лютого 2015 року, сертифікат якості від 23 лютого 2015 року, ветеринарне свідоцтво ЄРД-00 № 084363 від 25 лютого 2015 року та інші документи, зазначені у графі 44 МД-2 (а.с. 11).

В графах 12, 45 митної декларації (МД-2) № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року позивачем визначена митна вартість в сумі 382 511, 01 грн., що є еквівалентом 11 967, 15 євро. При цьому позивачем застосовано основний метод визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) товарів, що імпортуються (вартість операції), що підтверджується графою 6 ДМВ від 25 лютого 2015 року № 205070000/2015/007586 (а.с. 11, 12).

За результатами розгляду наданих документів митний орган у графі "Для відміток митного органу" декларації митної вартості (ДМВ) № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року вказав на необхідність підтвердження заявленої митної вартості товару відповідно до статті 53 МК України шляхом подання додаткових документів: висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованими експертними організаціями; прайс-листа виробника товару; банківських платіжних документів про оплату товару; проформи-інвойсу, на підставі якого здійснювалась (буде здійснюватися) оплата; розрахунку ціни (а.с. 12).

Уповноваженою декларантом особою зроблений запис в ДМВ про ознайомлення з вимогами; про неможливість надання додаткових документів; про випуск товару у вільний обіг (а.с. 100).

25 лютого 2015 року Волинською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товару № 205000011/2015//000014/1, в якому митна вартість визначена в розмірі 0, 8851 євро за 1 кг, що становить 18 582, 67 євро за партію товару вагою 20 995 кг, що імпортувався (а.с.91, 92). У графі 33 рішення зазначено, що митна вартість товару не може бути визнана у зв'язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а саме - не всі подані документи для підтвердження митної вартості відповідно до статті 53 МК України. Декларанту запропоновано надати додаткові документи: прайс-лист виробника товару, висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, банківські платіжні документи про оплату товару, розрахунок ціни. Подані документи містять розбіжності - сума в рахунку-проформі (11 970 євро) не відповідає сумі в інвойсі (11 967, 15); місце доставки в рахунку-проформі - місто Нововолинськ, а в інвойсі - місто Луцьк. Декларант від подачі всіх документів відмовився. За результатом проведеної процедури консультації з декларантом досягнуто згоди щодо неможливості застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме: методу 2а (стаття 59 МК) та методу 2б (стаття 60 МК) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК) та методу 2г (стаття 63 МК) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації МД № 205070000/2015/3221 від 29 січня 2015 року, № 205070000/2015/3475 від 30 січня 2015 року, наявної в митного органу (стаття 33 МК). Декларант має право звернутися до митного органу з проханням випустити товари, що декларуються, у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу (а.с. 92).

Крім того, 25 лютого 2015 року митний пост "Луцьк" Волинської митниці ДФС видав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (картка відмови) № 205070000/2015/00022 з підстав невідповідності заповнення граф 12, 45 МД-2 вимогам статті 53 МК України та прийняття рішення про визначення митної вартості товару від 24 січня 2015 року № 205000011/2015/000014/2. Також в картці відмови відповідач роз'яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів: приведення рівня митної вартості в графах 12, 45 МД у відповідність до рішення про визначення митної вартості № 205000011/2015/000012/2 від 24 січня 2015 року (а.с. 10).

Позивачем 25 лютого 2015 року подано нову ДМ-2 № 205070000/2015/007657 за якою товар випущений у вільний обіг (а.с. 21).

13 травня 2015 року позивачем було надано відповідачу додаткові документи: копію прайс-листа виробника товару від 16 лютого 2015 року; оригінал комерційної пропозиції продавця товару від 19 лютого 2015 року; копію проформи від 19 лютого 2015 року; копію платіжного доручення від 04 березня 2015 року № 1619; копію SWIFT повідомлення № 1269TJ.86901UBGB від 05 березня 2015 року; копію висновку ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року; копію висновку санітарно-епідеміологічної експертизи № 05.03.02-03/18284 від 28 квітня 2015 року; копію висновку Волинської торгово-промислової палати № В-346 від 12 травня 2015 року; копію експертного висновку № 000398і/15 від 02 березня 2015 року; копію сертифікату на експортоване в Україну свіже м'ясо свиней № 1002/04042/15/01/UA. Крім того, в заяві позивач звертав увагу митниці на неправомірність витребування розрахунку ціни; просив митницю визнати заявлену позивачем митну вартість і скасувати рішення про коригування митної вартості товару № 205000011/2015/000014/1 від 25 лютого 2015 року, а не № 205000011/2015/000014/2 від 24 січня 2015 року, як зазначено в картці відмови (а.с. 26-29, 30-39).

Листом від 25 травня 2015 року Волинською митницею ДФС надано обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, а також наведене посилання на відповідь митниці від 14 квітня 2015 року (а.с. 40-43).

Стосовно додатково поданих декларантом документів відповідач зазначив, що висновок ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 від 24 березня 2015 року втратив чинність і носить консультаційний характер та не може бути прийнятим для підтвердження заявленої митної вартості вказаного товару. Висновок Волинської ТПП № В-346 від 12 травня 2015 року містить відомості з інтернет-сайтів стосовно інформації щодо реалізації товару "сало свиняче, хребтове, заморожене, без шкіри" на території України. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості, тому при проведенні контролю заявленої декларантом митної вартості товарів не застосовуються ціни внутрішнього ринку та товарів українського походження. Наведені у висновку дані були прийняті митним органом виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, не можуть бути використані для підтвердження вартості на вищевказаний товар (а.с. 42-43).

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При вирішенні спору судом рішення про коригування митної вартості товару і картка відмови в митному оформленні товару, прийняті відповідачем як суб'єктом владних повноважень, перевірялися на відповідність вимогам частини третьої статті 2 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Згідно з частиною другою статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд вважає, що відповідачем Волинською митницею ДФС доведено правомірність прийнятих 25 лютого 2015 року рішення про коригування митної вартості № 205000011/2015/000014/1 та картки відмови в митному оформленні товарів № 205070000/2015/00022.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд визнає правомірними дії відповідача щодо застосування при перевірці документів і відомостей, поданих позивачем для митного контролю та митного оформлення товару, системи управління ризиками (СУР), оскільки відповідно до частин першої і четвертої статті 337 МК України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Контроль із застосуванням системи управління ризиками (СУР) - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідачем під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару встановлено, що подані декларантом документи містять розбіжності.

Так, як встановлено з контракту купівлі-продажу № 26/2015/PL від 19 лютого 2015 року (а.с.98, 99), поставка товару здійснюється відповідно до інвойса (рахунок-фактура) на кожну окрему партію товару, який є невід'ємною частиною цього контракту. Оплата проводиться у формі 100% передоплати на підставі проформи-інвойса (попередній рахунок) за день до відвантаження або за фактом поставки товару. Поставка товару здійснюється автотранспортом на територію України на умовах Правил Інкотермс-2010, а саме - FCA, EXW, CPT або DDU, вказаних у інвойсі (рахунок-фактура).

В митній декларації (МД-2) № 205070000/2015/007586 від 25 лютого 2015 року (а.с. 111) в графі 20 вказано умови поставки товару CPT, які передбачають, що продавець оплачує вартість перевезення вантажу в зазначений пункт призначення. Ризик втрати або пошкодження товару так само, як і всі додаткові витрати, що виникають після передання товару перевізникові, переходять до покупця в момент прийняття вантажу перевізником.

Позивачем було надано митниці для митного контролю і митного оформлення товару проформу-інвойс (попередній рахунок) і інвойс (рахунок-фактура).

Як вбачається з проформи-інвойса (попередній рахунок), поданого позивачем для митного оформлення товару, від 19 лютого 2015 року (а.с. 101), вартість товару 21000кг становить 11 970 євро за ціною 0, 57 євро за 1 кг. Умови поставки - CPT Нововолинськ Україна. Форма оплати - передоплата.

З поданого позивачем для митного оформлення інвойса (рахунок-фактура) № 5/EX/2015 від 23 лютого 2015 року (а.с. 100) вбачається, що вартість партії товару 20995 кг становить 11 967, 15 євро за ціною 0, 57 євро за 1 кг. Умови поставки - CPT Луцьк Україна. Форма оплати - в строк до 28 лютого 2015 року.

Банківські платіжні документи про оплату товару при заявленні до митного оформлення товару: сало без пісних частин свиняче хребтове, обвалене, заморожене, без шкіри, різної товщини, без спецій, без теплової кулінарної обробки, без консервування, без харчових добавок та приправ, в поліблоках декларантом 25 лютого 2015 року не надавалися. Копію платіжного доручення від 04 березня 2015 року № 1619 (а.с. 33); копію SWIFT повідомлення № 1269TJ.86901UBGB від 05 березня 2015 року (а.с.34) позивачем надано на вимогу митного органу як додаткові документи 13 травня 2015 року (а.с. 26-29).

Отже, Волинською митницею ДФС дійсно було встановлено розбіжності у поданих позивачем документах і непідтвердження ним достовірності складових митної вартості товару.

Відповідно до частини другої статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Згідно з пунктами 1 і 2 частини п'ятої статті 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Таким чином, відповідачем правомірно було витребувано від позивача додаткові документи на підставі частини третьої статті 53 МК України, згідно з положеннями якої у разі якщо подані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Однак, відповідно до частини четвертої статті 53 МК України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи, зокрема, розрахунок ціни (калькуляцію).

Тому суд погоджується з запереченнями позивача стосовно витребування митницею розрахунку ціни (калькуляції), оскільки митниця не вважала, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, з врахуванням того, що декларантом не було надано всіх документів, а в наданих документах були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; декларант просив про випуск товару у вільний обіг; з врахуванням встановленого частиною першою статті 255 МК України часу проведення митного оформлення, суд прийшов до висновку, що відповідачем правомірно, за наявності обгрунтованих підстав, тобто за наявності у митного органу обгрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості, відмовлено декларанту у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

Відповідно до частини другої статті 256 МК України у рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз'яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Суд вважає, що рішення про відмову у митному оформленні - картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 205070000/2015/00022 від 22 лютого 2015 року (а.с. 10, 113) відповідає встановленим вимогам.

Згідно з частиною третьою статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідачем за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару прийнято рішення про коригування митної вартості № 205000011/2015/000014/1 від 25 лютого 2015 року (а.с. 9, 91).

До прийняття такого рішення митним органом, як встановлено в судовому засіданні і підтверджено графою 33 рішення про коригування митної вартості, записом декларанта в МД-2 від 25 лютого 2015 року № 205070000/2015/007586, проведено відповідно до частини п'ятої статті 55 МК України процедуру консультацій між митницею і декларантом з метою обгрунтованого вибору методу визначення митної вартості (а.с. 112).

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд вважає, що в графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 25 лютого 2015 року відповідачем відповідно до правил статті 57 МК України обгрунтовані підстави неможливості застосування наступних методів визначення митної вартості: а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та 2б (стаття 60 МК України) з причин відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта (а.с. 112).

Відповідно до частини другої статті 64 МК України митна вартість, визначена на основі резервного методу, повинна грунтуватись на раніше визнаних (визначених) митними органами вартостях.

Згідно із статтею 33 МК України інформаційні ресурси органів доходів і зборів складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах. Інформаційні ресурси органів доходів і зборів - це сукупність електронної інформації, що включає електронні дані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах органів доходів і зборів. Порядок використання інформаційних ресурсів, що знаходяться у віданні органів доходів і зборів, визначається цим Кодексом та іншими законодавчими актами України.

Отже, суд вважає, що при здійсненні митного оформлення товару за митною декларацією від 25 лютого 2015 року № 205070000/2015/007586 (а.с. 12) Волинською митницею ДФС правильно митну вартість визначено за резервним методом згідно із статтею 64 МК України на підставі цінової інформації МД № 205070000/2015/003475 від 30 січня 2015 року (а.с. 107-108), № 205070000/2015/003221 від 29 січня 2015 року (а.с. 109-110), наявної в митного органу (стаття 33 МК України).

Суд погоджується з висновками відповідача про неможливість застосування на підтвердження якісних та вартісних характеристик товару, наданого позивачем до митного оформлення, висновку Волинської торгово-промислової палати № В-346 від 12 травня 2015 року (а.с. 38), який містить відомості з інтернет-сайтів про інформацію щодо реалізації товару "сало свиняче, хребтове, заморожене, без шкіри" на території України. Крім того, у висновку зазначено, що вартість товару вказана без врахування податків, зборів, інших обов'язкових платежів, які стягуються при ввезенні на територію України; при визначенні вартості експертом не враховувались транспортні витрати. Проте, будь-яких розрахунків у висновку не наведено. Так, відповідно до пункту 2а статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ - Міжнародний документ від 30 жовтня 1947 року в редакції від 15 квітня 1994 року) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Тому при проведенні контролю заявленої декларантом митної вартості товару не застосовуються ціни внутрішнього ринку та товарів українського походження.

Висновок ДП "Укрпромзовнішекспертиза" № 778 датований 24 березня 2015 року і був чинним протягом 30 діб від дати видачі, носить консультаційний характер, про що зазначено у самому висновку (а.с. 35). Отже, митний орган правильно використав його як джерело інформації, однак, не прийняв для підтвердження заявленої митної вартості вказаного товару.

Також суд вважає доведеним, що відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 54 МК України відповідачем надавалася позивачу письмова інформація про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визнана, а також інформація щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування.

Щодо ненадання інформації декларанту під час процедури консультацій, а саме цінової інформації МД № 205070000/2015/003475 від 30 січня 2015 року, № 205070000/2015/003221 від 29 січня 2015 року, то суд вважає, що митний орган діяв відповідно до статті 56 МК України, якою визначено, що інформація, що стосується митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, не може без спеціального дозволу особи чи органу, які подають таку інформацію, розголошуватися або передаватися третім особам, включаючи інші органи державної влади, крім подання її в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Отже, судом встановлено, що при прийнятті оскаржуваних рішень Волинська митниця ДФС діяла в межах повноважень, на підставі Митного кодексу України, а тому адміністративний позов про визнання протиправними і скасування цих рішень задоволенню не підлягає.

Керуючись частиною третьою статті 160, статтями 162, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товару № 205000011/2015/000014/1 від 25 лютого 2015 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 205070000/2015/00022 від 25 лютого 2015 року відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 КАС України, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови, яка буде складена у повному обсязі 14 вересня 2015 року. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Головуючий М.А. Александрова