Справа № 804/8840/15
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2015-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКУРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 вересня 2015 р. Справа № 804/8840/15

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді при секретарі ОСОБА_1 ОСОБА_2
за участі: позивача представника відповідача третя особа ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Прокуратури Дніпропетровської області; за участю третьої особи: прокурора Прокуратури Дніпропетровської області Гаркавої М.І. про визнання дій протиправними -

ВСТАНОВИВ:

15.07.2015р. гр. ОСОБА_3 звернувся до суду з адміністративним позовом до Прокуратури Дніпропетровської області, в якому просить:

- визнати неправомірними дії прокуратури Дніпропетровської області та встановити порушення гарантій адвокатської діяльності повязані із направленням заяви від 14.04.15р. заступника прокурора Дніпропетровської області на адресу ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області;

- зобовязати прокуратуру Дніпропетровської області порушити дисциплінарне провадження відносно старшого прокурора відділу захисту прав та свобод дітей прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5, у звязку із неправомірним ініціюванням питання притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3

Ухвалою суду від 20 липня 2015р. відкрито провадження у справі №804/8840/15 та призначено справу до судового розгляду на 04.08.2015р., в подальшому розгляд справи відкладався на 04.09.2015р. та на 08.09.2015р.

08.09.2015р. всі викликані сторони до суду зявились.

Ухвалою суду від 08.09.15р. розгляд справи зупинено до 25.09.15р.

Заслухавши думку представників сторін, суд дійшов висновку щодо закриття провадження по справі, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 14.04.2015 на адресу ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області ОСОБА_7 надійшла заява про порушення дисциплінарного провадження та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності №08-415, згідно якої заступник прокурора області старший радник юстиції ОСОБА_8 просить порушити дисциплінарне провадження відносно адвоката м.Дніпропетровська ОСОБА_3 та притягнути його до дисциплінарної відповідальності за вчинений ним дисциплінарний проступок.

Зі змісту вказаного листа від 14.04.15р., щодо якого виникли спірні правовідносини у даній справі, судом встановлено, що Прокуратурою Дніпропетровської області з метою дотримання вимог чинного законодавства України та реалізації покладеної на прокуратуру функції нагляду за додержанням законів під час проведення розгляду кримінального провадження №0003685 повідомлено ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області про те, що до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська для розгляду по суті 05.01.15р. направлений обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0003685 стосовно ОСОБА_9, ОСОБА_10, неповнолітнього ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 186 КК України.

Як вказує відповідач, підставою для такого звернення до ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області стало наступне:

03.04.15р. судовий розгляд вказаного кримінального провадження під час якого мали бути допитані свідки обвинувачення, не відбулося у звязку з неявкою захисника обвинуваченого ОСОБА_10, адвоката ОСОБА_3.

В наступному судовому засіданні, 10.04.15р. адвокат ОСОБА_3 пояснив суду, що він не зявився у судове засідання 03.04.15р. через хворобу, але до медичного закладу не звертався та відповідної довідки не має, та просив суд знову відкласти судовий розгляд у звязку з хворобою обвинуваченого ОСОБА_10, у звязку з відсутністю обвинуваченого ОСОБА_10 судовий розгляд відкладено на 16.04.15р.

Крім того, в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження захисник ОСОБА_10, адвокат ОСОБА_3, неодноразово зривав слідчі дії, перешкоджання закінченню досудового розслідування в строки, передбачені нормами Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) шляхом необґрунтованого зволікання при ознайомлені з матеріалами досудового розслідування, у звязку з чим двохмісячний строку досудового розслідування був продовжений до трьох місяців лише через необхідність виконати вимоги ст.290 КПК України з підозрюваним ОСОБА_10 та його захисником, адвокатом ОСОБА_3

Відповідно до ч.4 ст.28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово.

Навмисне затягування кримінального провадження не може розглядатися, як належне забезпечення захисту прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого. Неявка в судове засідання адвоката ОСОБА_3 без поважних причин, внаслідок неналежного виконання своїх професійних обовязків, призвела до порушення розумного строку судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є невиконання або неналежне виконання своїх професійних обовязків.

В судовому засіданні позивач зазначив, що ініціювання притягнення його до дисциплінарної відповідальності через ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області здійснено старшим прокурором відділу захисту прав та свобод дітей прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5, яка згідно постанови про призначення групи прокурорів (процесуальних керівників) від 04.11.14р. входить у групу прокурорів (процесуальних керівників), які здійснюють повноваження прокурорів у кримінальному провадженні №0003685.

Позивач, не погоджуючись із змістом заяви заступника прокурора Дніпропетровської області №08-415 вих.-15 від 14.04.2015р., звернувся до суду із відповідним адміністративним позовом.

Відповідно до частини другої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Пунктом 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що компетенція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

За змістом пункту 1 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

З аналізу вказаних норм вбачається, що публічно-правовим спором за Кодексом адміністративного судочинства України є не будь-який публічно-правовий спір, а лише той, який випливає із здійснення суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій.

Таким чином, органи прокуратури при здійсненні повноважень у сфері нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування та судового розгляду кримінальних проваджень, виконують не владні управлінські функції, а владні процесуальні функції.

Тому, враховуючи положення КАС України, такі спори не випливають із здійснення суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій, а тому не належить до юрисдикції адміністративних судів.

При цьому глава 26 КПК України передбачає оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Крім цього, з Рішення Конституційного суду України від 23.05.2011 №6-рп/2001 вбачається, що діяльність органів дізнання, попереднього слідства і прокуратури, суду щодо порядку провадження у кримінальних справах регламентується нормами КПК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Отже, п.10 ч.1 ст.3 КПК України визначено, що кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв'язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

У зв'язку з цим необхідно зазначити, що захист прав і свобод людини не може бути надійним без надання їй можливості при кримінальному провадженні права оскаржити до суду рішення, дії чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування та розгляду кримінального провадження у суді. Але таке оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування може здійснюватися у порядку, встановленому КПК України, оскільки діяльність посадових осіб, як і діяльність суду, має свої особливості, не належить до сфери управлінської діяльності і не може бути предметом оскарження в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження врегульовані ст.303 КПК України.

Таким чином, спірні відносини, які виникли між сторонами, не є управлінськими та регламентовані КПК України.

За таких обставин, вимоги позивача повинні розглядатися у межах кримінального, а не адміністративного судочинства, оскільки оскаржувані дії прокуратури Дніпропетровської області повязані із направленням заяви від 14.04.15р. заступника прокурора Дніпропетровської області на адресу ОСОБА_6 адвокатів Дніпропетровської області здійснені в рамках розгляду кримінального провадження №0003685.

Враховуючи наведене, зважаючи на положення статей 303, 306 КПК України суд вважає за необхідне роз'яснити позивачу право на звернення до загального місцевого суду в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 157, ст.165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-.

УХВАЛИВ:

Провадження у справі №804/8840/15 за позовом ОСОБА_3 до Прокуратури Дніпропетровської області; третя особа: прокурор Прокуратури Дніпропетровської області Гаркава М.І. про визнання дій протиправними - закрити.

Розяснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції місцевого загального суду, в даному випадку до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська, яким розглядається кримінальне провадження №0003685, в межах якого прокурором була заявлена оскаржувана заява від 14.04.15р., щодо якої виникли спірні правовідносини.

Повторне звернення з тією самою позовною заявою до Дніпропетровського окружного адміністративного суду не допускається.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 02.10.15р.

Суддя ОСОБА_1