Справа № 808/7218/15
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2015-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОДАННЯ БЕЗ РУХУ

14 вересня 2015 року Справа № 808/7218/15 м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши подання та додані до нього матеріали

за поданням Державної податкової інспекції у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дюна»

про стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ:

14 вересня 2015 року о 15 год. 49 хв. Державна податкова інспекція у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду з поданням до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дюна» в якому просить суд, стягнути з рахунків ТОВ «Дюна» податковий борг з орендної плати з юридичних осіб 20849,24 грн.

Статтею 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі іменується КАС України) встановлено перелік особливих вимог, що предявляються до подання податкового органу. Водночас у частині, що не врегульована статтею 183-3 КАС України, вимоги до подання визначаються загальними нормами, передбаченими статтею 106 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви зокрема додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Подання не відповідає вимогам статті 106 КАС України, а саме в порушення частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановленому розмірі.

За визначенням статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Тобто, Закон України «Про судовий збір» передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

ОСОБА_1 України «Про судовий збір» визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір», а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Виходячи зі змісту статті 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, подання є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору.

Суд звертає увагу, що подання органу доходів і зборів не визначено у частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір», а органи доходів і зборів не мають пільг щодо сплати судового збору відповідно до статті 5 Закону України «Про судовий збір».

З таких підстав, ДПІ у Жовтневому районі м.Запоріжжя ГУ ДФС у Запорізькій області зобов'язана додати до подання документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

При цьому, суд зауважує, що відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень складає 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

У свою чергу відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі станом на січень 2015 року на рівні 1 218,00 грн.

Таким чином, виходячи із ціни позову 20849,24 грн., в даному випадку ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень становить 1218,00 грн..

Отже, з урахуванням викладеного заявнику необхідно надати докази сплати судового збору за звернення з поданням до суду про стягнення коштів за податковим боргом.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183-3 КАС України, подання подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити:

1) найменування адміністративного суду;

2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку заявника;

3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, якщо такий відомий, відносно сторони, до якої застосовуються заходи, передбачені частиною першою цієї статті;

4) підстави звернення з поданням, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника;

5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються;

6) підпис уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Підстави звернення до суду та моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду визначені в Податковому кодексі України.

В поданні заявник зазначив, що крім поштової адреси інші засоби звязку у ТОВ «Дюна» відсутні, проте до подання додав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, витяг з податкової інформаційної бази щодо ідентифікаційних даних ТОВ «Дюна» в яких зазначені інші засоби звязку (телефони) платника податків. Тобто, заявником у поданні зазначені недостовірні дані.

Вищезазначені обставини вказують на невідповідність подання вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною першою статті 108 КАС України, воно підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

Відповідно до частини четвертої статті 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Для усунення недоліків подання судом встановлюється строк до 15 год. 00 хв. 15 вересня 2015 року.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 106, 108, 160, 165, 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Подання Державної податкової інспекції у Хортицькому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дюна» про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Надати Державній податковій інспекції у Жовтневому районі м. Запоріжжя Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області строк для усунення недоліків подання до 15 вересня 2015 року до 15 години 00 хвилин.

Недоліки подання можуть бути усунені шляхом фактичного отримання судом до дати та часу, встановленої судом:

- оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір», а саме 1218,00 грн.;

- всі засоби звязку ТОВ «Дюна» які зазначені у витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та витягу з податкової інформаційної бази щодо ідентифікаційних даних ТОВ «Дюна».

Розяснити заявнику, що відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183-3 КАС України невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з поданням.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю.П.Бойченко