Справа № 826/10546/14
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2015-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2015 року м. Київ К/800/56131/14

Вищий адміністративний суд України в складі колегії суддів:

Олендера І.Я. (доповідача), Карася О.В., Рибченка А.О.,

секретар судового засідання Загородній А.А.,

за участю представника

Кабінету Міністрів України Роздобудько С.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 до Кабінету Міністрів України, треті особи - Державне агентство екологічних інвестицій України, Міністерство екології та природних ресурсів України про визнання протиправним та скасування розпорядження, провадження в якій відкрито за касаційними скаргами Кабінету Міністрів України і Міністерства екології та природних ресурсів України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2014 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2014 року,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2014 року ОСОБА_5 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом в якому просив визнати протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 17.07.2014 року № 649-р «Про звільнення ОСОБА_5 з посади першого заступника Голови Державного агентства екологічних інвестицій».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2014 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2014 року, адміністративний позов задоволено.

Суди попередніх інстанцій мотивували свої рішення тим, що відповідач не довів вчинення позивачем таких порушень, які могли б бути підставою для застосування до нього найсуворішої санкції відповідальності державного службовця, як звільнення за порушення присяги державного службовця.

Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій Кабінет Міністрів України і Міністерства екології та природних ресурсів України звернулися до Вищого адміністративного суду України з касаційними скаргами, в яких просять про скасування рішень судів попередніх інстанцій, як таких, що ухвалені із порушенням норм матеріального та процесуального права, ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог. У доводах касаційних скарг зазначають, що судами попередніх інстанцій були неповно з'ясовані всі обставини, що мали суттєве значення для вирішення справи та допущені порушення норм матеріального права.

Касаційний розгляд справи проведено у відкритому судовому засіданні, відповідно до ст. 221 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

В судовому засіданні представник Кабінету Міністрів України підтримав доводи та вимоги касаційної скарги, просить її задовольнити.

Судами попередніх інстанцій встановлено наступні обставини.

Позивач з січня 2012 року проходив публічну службу у Державному агентстві екологічних інвестицій України, остання посада з 18.04.2014 року - перший заступник голови Державного агентства екологічних інвестицій України.

10.07.2014 року за вх. 1446/5 до Державного агентства екологічних інвестицій України надійшов, адресований заступникові Голови Держекоінвестагенства ОСОБА_5, лист № 5/1-5/8310-14 від 10.07.2014 року за підписом Міністра екології та природних ресурсів України ОСОБА_6 Із листа вбачається, що відповідно до доручення Прем`єр - міністра України від 09.07.2014 року щодо негайного забезпечення фінансування реалізації проектів цільових екологічних (зелених) інвестицій та пропозицій щодо здійснення заходів, пов'язаних з реалізацію таких проектів і виконання зобов'язань сторін Кіотського протоколу до Рамкової конвенції ООН про заміну клімату, а саме проектів «Технічне переоснащення (заміна рухомого складу) існуючих патрульних автомобілів у МВС України автомобілями з гібридною силовою установкою» та «Комплексна модернізація вагонів типу «Е» та його модифікацій з провадженням асинхронного тягового приводу на КП «Київський метрополітен». Позивача було зобов'язано невідкладно 10.07.2014 року до 14:00 надати пояснення щодо відмови Державного агентства екологічних інвестицій України затвердити Паспорт бюджетної програми за КПВК 6351020, згідно з пропозиціями Міністерства фінансів України від 07.07.2014 № 31-06130-03-10/17144.

15.07.2014 року за вих. № 1529/2/5 за підписом першого заступника Голови Держекоінвестагенства ОСОБА_5 Міністру екології та природних ресурсів України ОСОБА_6 було направлено інформаційного листа від 14.07.2014 року щодо виконання вказаного вище доручення.

Відповідач характеризує дії позивача як прояв некомпетентності та непрофесіоналізм, вказує на несвоєчасне та неналежне виконання останнім своїх службових обов'язків. Дії позивача відповідач кваліфікує саме як порушенням ним Присяги державного службовця.

17.07.2014 року Кабінетом Міністрів України, на підставі подання, внесеного Прем`єр-міністром України Яценюком А.П., згідно пропозиції Міністра екології та природних ресурсів України ОСОБА_6 від 15.07.2014 року № 5/1-5/8578-14, прийнято розпорядження № 649-р від «Про звільнення ОСОБА_5 з посади першого заступника Голови Державного агентства екологічних інвестицій», яким позивача звільнено з посади першого заступника Голови Держекоінвестагенства за порушення присяги державного службовця (п. 6 ч.1 ст. 30 Закону України «Про державну службу»).

Заслухавши пояснення представника Кабінету Міністрів України, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що зазначені касаційні скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про державну службу» № 3723-XII (далі - Закон № 3723-XII) передбачено, що державна служба припиняється у разі відмови державного службовця від прийняття або порушення Присяги, передбаченої у ст. 17 цього Закону.

Текст Присяги наведено у ч. 2 ст. 17 Закону № 3723-XII: «Повністю усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити народові України, суворо дотримувати Конституції та законів України, сприяти втіленню їх у життя, зміцнювати їх авторитет, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, з гідністю нести високе звання державного службовця, сумлінно виконувати свої обов'язки».

Аналізуючи текст Присяги, можна дійти висновку, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов'язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. У зв'язку з цим як порушення Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків.

Тобто, як порушення Присяги, так і інше дисциплінарне правопорушення можуть бути наслідком недотримання, порушення державним службовцем правових, етичних (моральних) норм. Водночас дисциплінарне правопорушення пов'язується лише з порушенням правових вимог щодо проходження публічної служби.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 14 Закону № 3723-XII за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби, а також за вчинок, який порочить його як державного службовця або дискредитує державний орган, в якому він працює, до державного службовця застосовуються дисциплінарні стягнення. До службовців крім дисциплінарних стягнень, передбачених чинним законодавством про працю України, можуть застосовуватися такі заходи дисциплінарного впливу, як попередження про неповну службову відповідність і затримка до одного року у присвоєнні чергового рангу або у призначенні на вищу посаду.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону № 3723-XII регулювання правового становища, що працюють в апараті органів прокуратури, судів, дипломатичної служби, митного контролю, служби безпеки, внутрішніх справ та інших, здійснюється відповідно до цього Закону, якщо інше не передбачено законами України.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов'язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється відповідною посадовою інструкцією. Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків. Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950 (далі - Порядок № 950).

Згдіно до п. 1 Порядку № 950, стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування: у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об'єднанню громадян; у разі недодержання ними законодавства про державну службу, службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства, порушення етики поведінки; на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри; з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного правопорушення або порушення вимог Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції», за поданням спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції за рішенням керівника органу, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення.

Відповдіно до п. 2 Порядку № 950 рішення щодо проведення службового розслідування приймається вищими посадовими особами України, Першим віце-прем'єр-міністром України, керівником державного органу (посадовою особою), що призначив на посаду особу, уповноважену на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проводитися службове розслідування, керівником органу, в якому працює зазначена особа.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідачем не проводилось службове розслідування.

Системний аналіз спеціальних і загальних норм, свідчить, що за вчинення державними службовцями порушень службової дисципліни, дисциплінарних правопорушень допускається застосування дисциплінарних стягнень, найбільш суворим з яких є звільнення. У п. 6 ч. 1 ст. 30 Закону № 3723-XII визначено не окремий вид відповідальності державних службовців за порушення присяги, а спеціальну підставу для припинення державної служби. Саме ж припинення державної служби відбувається у формі звільнення.

Отже, і порушення Присяги, і дисциплінарне правопорушення можуть бути наслідком недотримання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби. Таким чином, припинення державної служби у зв'язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність державних службовців можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення державним службовцем достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд касаційної інстанції приходить до висновку, що передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов'язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Інструкцією № 950. При цьому необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення присяги або звільнення з митного органу, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні. Звільнення за порушення присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків. Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення присяги.

Аналогічна правова позиція вже була висловлена Верховним Судом України у постановах від 21 травня, 4 червня, 17 вересня, 3 грудня 2013 року, 22 квітня та 24 червня 2014 року (справи №№ 21-403а12, 21-167а13, 21-231а13, 21-379а13, 21-90а14, 21-107а14 відповідно).

Станом на момент видання оскаржуваного розпорядження та розгляду справи у суді першої інстанції, порушення позивачем закону, встановлення допущення державним службовцем дій та вчинків, які тягнуть чи потягли негативні наслідки відповідачем не встановлено та не доведено. Висновок про порушення позивачем присяги державного службовця відповідачами сформовано на підставі подання, в той час, коли сам по собі факт наявності такого подання не свідчить про вчинення особою протиправного діяння, яке можна характеризувати як порушення присяги державного службовця.

Враховуючи вищевикладене, суд касаційної інстанції вважає правильним висновок судів попередніх інстанцій, що наявність подання відносно позивача (що стало підставою для звільнення останнього із займаної посади) не є безумовною підставою для звільнення, адже вищенаведені положення Закону України «Про державну службу», загальні правила поведінки, присяга державного службовця у випадку порушення передбачають необхідність встановлення порушення особою закону, встановлення допущення державним службовцем дій та вчинків, які тягнуть чи потягли негативні наслідки.

Доводи касаційної скарги спростовуються викладеними вище нормами права та установленими обставинами справи, у зв'язку з чим відсутні підстави для її задоволення та скасування оскаржуваних судових рішень.

За змістом ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим - ухвалене судом на підставі повного та всебічного з'ясування обставин в адміністративній справі, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 223 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суди попередніх інстанцій не допустили порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для скасування чи зміни судового рішення.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 220, 221, 223, 224, 231, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Касаційні скарги Кабінету Міністрів України і Міністерства екології та природних ресурсів України залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2014 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2014 року у справі № 826/10546/14 - без змін.

Ухвала набирає законної з моменту проголошення, оскарженню не підлягає та може бути переглянута в порядку передбаченому ст.ст. 235 - 244-2 КАС України.

Судді: І.Я. Олендер

О.В. Карась

А.О. Рибченко

Повний текст виготовлено 29.09.2015 року.