Справа № 816/3036/15
Суддя: Р.І. Молодецький
Дата ухвалення: 2015-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2015 року м. ПолтаваСправа № 816/3036/15

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Молодецького Р.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Мекенченко М. А.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління Міндоходів у Полтавській області, ОСОБА_4 державної казначейської служби у м. Полтаві Полтавської області про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

06 серпня 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління Міндоходів у Полтавській області, ОСОБА_4 державної казначейської служби у м. Полтаві Полтавської області про стягнення коштів.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачем було протиправно не відшкодовано позивачу бюджетну заборгованість з податку на додану вартість, а тому позивач правомірно звернувся до суду з вимогою про стягнення бюджетного відшкодування а також пені за, нарахованої на суму наявної бюджетної заборгованості по податку на додану вартість.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, в наданих до суду письмових запереченнях відповідач зауважив, що суми податку на додану вартість у розмірі 5871 166 грн. обліковуються у картці особового рахунку платника податку як переплата. Відповідач зауважив, що інший порядок виконання судових рішень, зокрема, перерахування коштів на розрахунковий рахунок платника податку є неправомірним, оскільки набрання законної сили рішенням суду про скасування податкового повідомлення рішення про зменшення суми бюджетного відшкодування ПДВ не передбачає здійснення дій з передачі майна, стягнення коштів тощо. Отже, на думку відповідача, рішення про скасування податкового повідомлення рішення про зменшення суми бюджетного відшкодування ПДВ не породжують обов'язку податкового органу здійснювати активні дії, зокрема, перераховувати грошові кошти. Також, відповідач вважає, що вимоги щодо стягнення пені також не обґрунтовані, оскільки нарахування пені здійснюється на суму бюджетної заборгованості, погашення якої фактично відбулось.

Відповідач ОСОБА_4 Державної казначейської служби у м. Полтаві Полтавської області просив у задоволенні позову відмовити. Відповідач надав до суду письмові пояснення, в яких, серед іншого, зазначив, що у випадку задоволення вимог позивача бюджетне відшкодування з податку на додану вартість і пеня за прострочення сплати бюджетної заборгованості з податку на додану вартість підлягає стягненню та користь ТОВ "АС-Нафтогазресурс" з Державного бюджету України в особі управління Державної казначейської служби України у м. Полтаві Полтавської області з розрахункового рахунку № 0002 "Бюджетне відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами".

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов таких висновків.

Порядок визначення суми податку, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано статтею 200 ПК.

Відповідно до пунктів 200.7 та 200.10 цієї статті платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному органу державної податкової служби податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації. Протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, податковий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Згідно з пунктом 200.11 ПК за наявності достатніх підстав, які свідчать, що розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено з порушенням норм податкового законодавства, податковий орган має право провести документальну позапланову виїзну перевірку платника для визначення достовірності нарахування такого бюджетного відшкодування протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном проведення камеральної перевірки.

Перелік достатніх підстав, які надають право податковим органам на позапланову виїзну документальну перевірку платника податку на додану вартість для визначення достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, податковим органом у зв'язку з поданням позивачем уточнюючих розрахунків з ПДВ проведено документальну позапланову виїзну перевірку правомірності нарахування ТОВ "АС-Нафтогазресурс", серед іншого, і бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку на загальну суму 5 871 166 грн.

За результатами перевірки податковим органом складено акт від 02.02.2015 року №300/16-01-15-02/3795056.

На підставі висновку даного акта перевірки 19.03.2015 року ДПІ у м. Полтаві прийняті, в тому числі, податкові повідомлення-рішення №, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 410791,00 грн., внаслідок чого застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 102697,75 грн.; №, яким відмовлено у бюджетному відшкодуванні на рахунок платника у банку, заявленого в уточнюючих розрахунках на суму 5460375,00 грн.; № яким зменшено розмір відємного значення суми ПДВ, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду по декларації з ПДВ за лютий 2013 року на суму 39775,00 грн.

Позивач не погодився з даними податковими повідомленнями-рішеннями та оскаржив їх до суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 02 червня 2015 року у справі № 816/1139/15-а, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2015 року, позов задоволено. Визнані протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління Міндоходів у Полтавській області від 19 березня 2015 року № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Тобто, рішенням суду, яке набрало законної сили, було надано оцінку правомірності визначення позивачем сум податку на додану вартість, що підлягають відшкодуванню з Державного бюджету України платнику податків.

Так, пунктом 200.15 статті 200 ПК України визначено, що у разі якщо за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку або контролюючий орган розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов'язаний повідомити про це орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. Орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, тимчасово припиняє процедуру відшкодування в частині оскаржуваної суми до набрання законної сили судовим рішенням.

Після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження контролюючий орган протягом п'яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов'язаний подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

У справі № 816/1139/15-а рішеннями судів визнано за позивачем право на отримання бюджетного відшкодування ПДВ і підтверджено достовірність розрахунку заявленої до відшкодування суми.

Разом з тим, сторонами не заперечується той факт, що податковий орган не подав у визначений законодавством строк до органу Державного казначейства України висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Розмір залишку невідшкодованих ТОВ "АС-Нафтогазресурс" сум ПДВ, що рахується в бюджетній заборгованості, складає 5 871 166 грн., що не заперечується відповідачем та підтверджується відповідними довідками /а. с. 221-230/, відомостями з інтегрованої картки платника податку /а. с. 101-120/.

До того ж, як вбачається з матеріалів справи, позивач в заявах про повернення суми бюджетного відшкодування просив перерахувати бюджетне відшкодування, визначене у податкових деклараціях з податку на додану вартість на рахунок підприємства.

За таких обставин, вимоги позивача про стягнення з Державного бюджету на користь ТОВ "АС-Нафтогазресурс" суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 5 871 166 грн. є обґрунтованими.

Разом з цим, відповідачем ОСОБА_4 Державної казначейської служби України у м. Полтаві надано до суду пояснення, відповідно до яких джерелом сплати бюджетного відшкодування є доходи Державного бюджету України (п. 200.17 ст. 200 ПК України). Також, відповідно до вимог п. 19 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ встановлено, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок , зазначений у виконавчому документів про стягнення надходжень бюджету та/або заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюється органами Казначейства з відповідного рахунку, на який такі кошти зараховані. Так, розрахунковий рахунок № 0002 "Бюджетне відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами", з якого підлягає відшкодуванню сума ПДВ відкрито на ім'я УДКСУ у м. Полтаві Полтавської області код за . Тому, бюджетне відшкодування з податку на додану вартість і пеня за прострочення сплати бюджетної заборгованості з податку на додану вартість підлягає стягненню та користь ТОВ "АС-Нафтогазресурс" з Державного бюджету України в особі управління Державної казначейської служби України у м. Полтаві Полтавської області з розрахункового рахунку № 0002 "Бюджетне відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами".

Приймаючи до уваги встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими врегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в цій частині та, обираючи належний спосіб захисту прав позивача, вийшовши за межі позовних вимог з метою повного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" з Державного бюджету України в особі управління Державної казначейської служби України у м. Полтаві Полтавської області суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 5 871 166 грн. з розрахункового рахунку № 0002 "Бюджетне відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами".

Стосовно вимог позивача про стягнення з Державного бюджету на користь ТОВ "АС-Нафтогазресурс" суму пені за прострочення погашення заборгованості з бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 942 241 грн. 50 коп. судом встановлено таке.

Як вже зазначалось, пунктом 200.15 статті 200 ПК України визначено, що після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження контролюючий орган протягом п'яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов'язаний подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Відповідно до пункту 200.23 статті 200 ПК України суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.

Отже, неподання органом державної податкової служби після закінчення перевірки до органу Державного казначейства України висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, та непогашення у зв'язку з цим заборгованості бюджету з ПДВ, не позбавляє платника податку права пред'явити вимоги про стягнення зазначеної пені. А, відповідно до наведеної норми, датою прострочення відшкодування з державного бюджету сум ПДВ є дата, яка настає після спливу п'яти робочих днів, що настали за днем отримання податковим органом відповідного рішення в ході адміністративного або судового оскарження.

ТОВ "АС-Нафтогазресурс" в позовній заяві зазначив, що розрахунок пені на заборгованість Державного бюджету перед позивачем зроблено за період прострочення, а саме: з 02 лютого 2015 року (дата подання уточнюючих розрахунків за заявами про бюджетне відшкодування з ПДВ) по 31 липня 2015 року (дата звернення позивача до суду з даною позовною заявою) (вказаний розрахунок додано до позовної заяви /а. с. 46-48/).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2015 року у справі № 816/1139/15-а, якою залишена без змін постанова Полтавського окружного адміністративного суду від 02 червня 2015 року, отримана 29 липня 2015 року (вх. № 7156). Оскільки, 29 липня 2015 року випало на середу, то п'ятим останнім робочим днем, протягом якого мав бути поданий органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок із зазначенням суми податку, що підлягають відшкодуванню з бюджету, було 05 серпня 2015 року.

Отже, податковим органом не було пропущено строк, визначений пунктом 200.15 статті 200 ПК України, для подання відповідного висновку, а отже і відсутні підстави для застосування пункту 200.23 статті 200 ПК України щодо нарахування пені.

Тому, позовні вимоги позивача в частині стягнення з Державного бюджету на користь ТОВ "АС-Нафтогазресурс" суму пені за прострочення погашення заборгованості з бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 942 241 грн. 50 коп. є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Як визначено частиною першою статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

У відповідності до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Водночас, суд звертає увагу на положення частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" підлягають задоволенню частково.

За таких обставин, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" до Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління Міндоходів у Полтавській області, ОСОБА_4 державної казначейської служби у м. Полтаві Полтавської області про стягнення коштів задовольнити частково.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Нафтогазресурс" (ідентифікаційний код 37959056) з Державного бюджету України в особі управління Державної казначейської служби України у м. Полтаві Полтавської області (ідентифікаційний код 38019510) суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 5 871 166 (п'ять мільйонів вісімсот сімдесят одна тисяча сто шістдесят шість) гривень з розрахункового рахунку № 0002 "Бюджетне відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами".

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 22 вересня 2015 року.

Суддя Р.І. Молодецький