Справа № 804/12066/15
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2015-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ніколайчук С.В. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТА ЛОГІСТИК" до Державної податкової інспекції у Печерському районі м.Києва Головного управління ДФС у м. Києві про зобовязання вчинити певні дії, -
28 серпня 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТА ЛОГІСТИК" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної податкової інспекції у Печерському районі м. Києва Головного управління ДФС у м. Києві, в якому позивач просить:
11.09.15р. представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача до суду не прибув, про дату, час та місце розгляд справи повідомлений належним чином, докази чого наявні в матеріалах справи.
Враховуючи, клопотання позивача про розгляд справи за відсутності його представника, належне повідомлення відповідача про дату, час і місце розгляду справи, строки розгляду справи, встановлені ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу у письмовому провадженні згідно до вимог ч. 4, 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням неявки відповідача в судове засідання.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд находить позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав:
ТОВ «МЕТА ЛОГІСТИК» зареєстроване за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, будинок, 10-а, кВ.2/40 та перебуває на податковому обліку у ДПІ у Печерському районі м. Києва Головного управління ДФС у м.Києві
В акті перевірки встановлені наступні порушення, допущені ТОВ «МЕТА ЛОГІСТИК»:
- п.187.1 ст.187, п.198.1 ст. 198, п.198.2,198.3 та п.198.6 ст.198 ПК України від 02.12.10р., що призвело до завищення податкових зобовязань з податку на додану вартість на загальну суму 46037345 грн., а саме: лютий 2015 року на суму 8037162грн., березень 2015 року на суму 38000183 грн. та завищення податкового кредиту з податку на додану вартість на загальну суму 45979701грн., а саме: лютий 2015 року на суму 8027058грн., березень 2015 року на суму 37952643 грн.
За результатами перевірки ТОВ «МЕТА ЛОГІСТИК» Державною податковою інспекцією у Печерському районі головного управління ДФС у м. Києві податкові повідомлення-рішення в порядку п. 86.8 ст.86 ПК України не приймалися.
При розгляді спірних взаємовідносин суд керується наступним.
Приписами п.п.54.3.2 п.54.3 ст.54 ПК України встановлено, що контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, зокрема, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Відповідно до п.58.1 ст.58 ПК України, у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до ст.54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.
Проаналізувавши наведені правові норми, суд дійшов до висновку, що у разі встановлення податковим органом факту заниження або завищення платником податків показників податкових зобов'язань чи податкового кредиту, контролюючий орган зобов'язаний прийняти відповідне податкове повідомлення-рішення. Іншого порядку дій в такому випадку, в тому числі і дій щодо коригування показників податкової звітності такого платника податків без узгодження відповідного податкового повідомлення-рішення, Податковим кодексом України не передбачено.
Разом з тим, суд зазначає, що податкова інформація, є різновидом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності органів державної податкової служби (п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України), який, у свою чергу, є способом здійснення податкового контролю.
Відповідно до п.61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також, дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого, покладено на контролюючі органи.
Приписами ст.74 ПК України встановлено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом державної податкової служби. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.
Згідно наказу Державної податкової служби України від 24.12.2012р. №1197 «Про введення в експлуатацію інформаційної системи «Податковий блок», в органах державної податкової служби впроваджено єдину електронну систему «Податковий блок», до складу якої, зокрема, входить і підсистема «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України».
При цьому в цій системі відображаються по податковим періодам показники податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту платників податків у розрізі контрагентів на підставі задекларованих ними показників податкової звітності з метою використання цих даних під час перевірок шляхом співставлення задекларованих зобов'язань та податкового кредиту по суб'єктам господарювання та встановлення наявності або відсутності відхилень.
В силу п.54.1 ст.54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п.49.8 ст.49 ПК України, прийняття податкової декларації є обов'язком контролюючого органу. Під час прийняття податкової декларації уповноважена посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов'язана перевірити наявність та достовірність заповнення всіх обов'язкових реквізитів, передбачених п.48.3 та п.48.4 ст.48 цього Кодексу. Інші показники, зазначені в податковій декларації платника податків, до її прийняття перевірці не підлягають.
Чинним законодавством передбачено, що одночасно з декларацією повинні подаватися всі необхідні додатки до неї, а також розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (додаток №5 до податкової декларації з податку на додану вартість та додаток №2 до податкової декларації з податку на додану вартість (скороченої). У разі подання уточнюючих розрахунків, в яких проводиться коригування податкових зобов'язань та/або податкового кредиту, такі ж розшифровки подаються на суму уточнення.
Згідно Методичних рекомендацій щодо централізованого приймання та комп'ютерної обробки податкової звітності платників податків в ДПС України, затверджених наказом ДПС України від 14.06.2012р. №516, за відсутності зауважень до оформлення податкової звітності вона реєструється і вважається прийнятою. Обробка та занесення інформації до електронних баз виконується підрозділом ведення та захисту податкової звітності, у разі відсутності зазначеного підрозділу - підрозділами, на які покладено цю функцію. За відповідність інформації у базах податкової звітності даним податкових документів, наданих платником податків, несуть відповідальність підрозділи ведення та захисту податкової звітності.
Таким чином, обов'язок платника податків подати декларацію з податку на додану вартість узгоджується з обов'язком податкового органу прийняти таку декларацію та, при відсутності зауважень до її оформлення, відобразити показники цієї декларації у відповідних базах податкової звітності.
Отже, показники податкового кредиту та податкових зобов'язань з ПДВ конкретного платника податків, які відображаються в підсистемі «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», формуються на підставі показників податкових декларацій з ПДВ з додатком № 5, поданих таким платником податків, і повинні їм відповідати.
Коригування контролюючим органом самостійно задекларованих платником податків показників податкової звітності можливе лише шляхом прийняття контролюючим органом відповідного податкового-повідомлення рішення з подальшим його узгодженням у встановленому законом порядку. Здійснення такого коригування без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників самим позивачем шляхом подання декларацій (уточнюючих розрахунків) порушує права та інтереси позивача, оскільки позивач, як платник податків, має право розраховувати на те, що задекларовані ним в податкових деклараціях показники податкового кредиту та податкових зобов'язань з ПДВ відповідають показникам з централізованої бази даних податкової звітності, тим більше, що вони, як зазначалося вище, можуть бути використанні при проведенні перевірок шляхом співставлення з показниками контрагентів з метою виявлення наявності або відсутності певних відхилень.
Матеріалами справи встановлено, ТОВ «МЕТА ЛОГІСТИК» подало податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий, березень 2015р., однак відповідачем на підставі акту перевірки від 03.06.15р. №85/26-55-22-02/39023753 відкориговано в електронній базі даних «Деталізована інформація по платнику ПДВ щодо результатів автоматичного співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів».
Таким чином, оскільки податкові повідомлення-рішення відповідачем не приймались, суд дійшов до висновку про протиправність дій Державної податкової інспекції у Печерському районі м. Києва Головного управління ДФС у м.Києві щодо коригування показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість позивача за лютий, березень 2015р. в підсистемі «Аналітична система» інформаційної системи «Податковий блок» на підставі акту перевірки від 03.06.15р. №85/26-55-22-02/39023753.
За змістом ч.ч.4, 5 ст.11 КАС України, суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; з'ясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги за заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Частиною 1 ст.86 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
За таких обставин, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ТОВ «ЛАЙТ ФЛЕШ» підлягають задоволенню.
Згідно ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).
Керуючись ст.ст. 2, 8-12, 69, 71, 128, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТА ЛОГІСТИК" до Державної податкової інспекції у Печерському районі м.Києва Головного управління ДФС у м. Києві про зобовязання вчинити певні дії - задоволити.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1