Справа № 826/16313/15
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2015-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши в скороченому проваджені адміністративну справу

за позовом

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до

Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт»

про

застосування заходів реагування,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі по тексту - позивач) звернулось з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт» (далі по тексту – відповідач) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи ТОВ «Смарт» за адресою: вул. Радомишльська, 44 у Оболонському районі міста Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем порушені норми законодавства з приводу безпеки умов праці, що створює загрозу життю та здоров’ю працівників підприємства - Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт».

Відповідач заперечень проти позовних вимог до суду не надав.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

На підставі наказу від 13.07.2015р. №97 Оболонського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві Оболонським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві проведено перевірку ТОВ «Смарт» за результатами якої 24.07.2015р. складено Акт №200 перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно – рятувальних служб (далі по тексту – Акт перевірки).

Актом перевірки встановлено ряд порушень, а саме:

- в приміщенні оператора дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж, що є порушенням норм ППБУ;

- в приміщенні оператора допускається складування горючих матеріалів блище 1 м до розподільчого щитка, що є порушенням норм ППБУ;

- електричні розетки, вимикачі, розподільчі електрощитки в приміщенні оператора встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж 0,01 метра, що є порушенням норм ППБУ;

- в приміщенні оператора допускається використання побутових електронагрівальних приладів, що є порушенням норм ППБУ;

- електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаними значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки), що є порушенням норм ППБУ;

- відстань від резервуарів для зберігання СВГ до краю проїзної частини автомобільної дороги менше 10 метрів, що є порушенням норм ППБУ, наказу №376 від 06.12.2005р.;

- відстань від резервуарів для зберігання СВГ до краю складських приміщень ІІІа ступеня вогнестійкості становить менше 60 метрів, що є порушенням норм ППБУ, наказу №376 від 06.12.2005р.;

- відстань від резервуарів для зберігання СВГ до краю будівлі III ступеня вогнестійкості становить менше 20 метрів, що є порушенням норм ППБУ, наказу №376 від 06.12.2005р.;

- опори, на які встановлені резервуари СВГ не виконані з межею вогнестійкості не менше R 120, що є порушенням норм ППБУ, наказу №376 від 06.12.2005р.;

- оператор АГЗП не пройшов навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму, що є порушенням норм ППБУ;

- на АГЗП на видних місцях не вивішені плакати, які містять обов'язку водія під час заправляння автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням норм ППБУ;

- АГЗП не оснащена гучномовним зв’язком, що є порушенням норм ППБУ;

- не проведено замір опору ізоляції та перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що є порушенням норм ППБУ;

- АГЗП не забезпечено зовнішнім пожежогасінням, що є порушенням норм ППБУ, наказу від 06.12.2005р. №376;

- не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного об’єкту, що є порушенням Закону України від 18.01.2001 р. №2245, ст. 9, ПКМУ від 11.07.2002 №956, наказ МНС України від 15.08.2007р. №557 «Правила техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях»;

- об'єкт не обладнаний системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, що є порушенням Кодексу цивільного захисту України, ЗУ від 18.01.2001 р. №2245, ст. 9, ПКМУ від 11.07.2002 №956, наказ МНС України від 15.08.2007р. №557 «Правила техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях»;

- початок використання суб'єктом господарювання АГЗП здійснюється без зареєстрованої в установленому законом порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що є порушенням норм Кодексу цивільного захисту України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”.

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Судом встановлено, що також підтверджується матеріалами справи, що відповідачем не надано суду доказів усунення виявлених порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані в Акті перевірки від 24.07.2015р. №200, а виявлені порушення на думку суду створюють загрозу життю та здоров’ю людей.

Окрім того, суд звертає увагу відповідача, що останній не позбавлений права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) в порядку, встановленому ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

На підставі викладеного, керуючись статтею 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити повністю.

Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт» (код ЄДРПОУ 38179964) заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи об’єктів, а саме приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт», що знаходяться за адресою: вул. Радомишльська, 44 у Оболонському районі м. Києва.

Обов’язок, щодо забезпечення виконання рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Постанова підлягає до негайного виконання.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.М. Погрібніченко