Справа № 826/10026/15
Суддя: Мєзєнцев Є.І.
Дата ухвалення: 2015-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Мєзєнцев Є.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 вересня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Файдюка В.В., Чаку Є.В., при секретарі - Войтковській Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Лоджистік" на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 серпня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Лоджистік" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування Наказу, Припису, Постанови, зобов'язати вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Лоджистік" звернулося з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області скасування припису № С-0505/1 від 05.05.2015 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у повному обсязі; скасувати постанову № 3-1205/1-10/10-33/1205/09/02 від 12.05.2015 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у повному обсязі; скасування наказу №84 від 03.06.2015 р. у повному обсязі; зобов'язання Державної архітектурно-будівельної Інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів про реєстрацію декларацій: про початок виконання будівельних робіт від 12.09.12 р. за №КС9 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга секції 3-10"); про початок будівельних робіт від 12.06.13 р. за №КС47 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно складську будівлю; про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.13 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5" (друга черга секції 3-10); про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.13 р. за №КС49 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складський комплекс (з рахуванням уточнення позовних вимог).

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 серпня 2015 року в задоволені адміністративного позову було відмовлено повністю.

Позивач, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення і прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін. Крім того, представником відповідача було подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Дослідивши означене клопотання, колегія суддів зазначає, що матеріали справи містять достатньо доказів для з'ясування обставин, що мають значення для справи а тому відсутні підстави для призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі постанови слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року призначено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Юніверсал Лоджистік", у ході будівництва (реконструкції) та подальшого введення виробничо-складського комплексу в експлуатацію за адресою: Київська обл., Бориспільський район, с. Велика Олександрівка, вул. Леніна 121а. Проведення перевірки доручено Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області.

Супровідним листом від 21.04.2015 року № 51-12-340а (вх. 10/10-2204/14 від 22.04.2015 року) заступника начальника слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області направлено на адресу Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області Постанову слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Юніверсал Лоджистік".

На підставі Постанови слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Юніверсал Лоджистік" Департаментом державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області видано направлення від 27.04.2015 року про проведення позапланової перевірки та Наказ від 27.04.2015 року №315 про проведення позапланової перевірки.

Співробітниками державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області 05.05.2015 р. на підставі Направлення від 27.04.2015 р. № 367.15/01 було здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки об'єкту за адресою: Бориспільський р-н, с. В. Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121, ТОВ "Юніверсал Лоджистік" ().

За результатами вказаного виїзду на місці було складено Акт від 05.05.2015 р. про недопуск до здійснення перевірки посадових осіб Департаменту уповноваженою особою Позивача - ОСОБА_2

Посадова особа Позивача (ОСОБА_2) підписала акт про недопуск до здійснення перевірки у день його складання із зауваженнями, викладеними окремо на двох аркушах.

Департаментом відносно позивача було складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.05.2015р. № З-Л-3-0505/1, у якому були зафіксовані результати проведеної позапланової перевірки. Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було призначено на 12.05.2015 р. о 15 год. 00 хв. у приміщенні Департаменту за адресою: м. Київ, бульвар Л. Українки, 26.

Крім того, Відповідачем видано Припис від 05.05.2015 р. № С-0505/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно вказаного Припису, Позивача зобов'язано у строк до 12.05.2015 р. допустити посадових осіб Департаменту на об'єкт будівництва "Складський комплекс" за адресою: Бориспільський р-н, с. В. Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121 для здійснення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства.

Вищезазначений Припис, як і інші складені відносно позивача документи, були підписані повноважною посадовою особою позивача - ОСОБА_2 із зауваженнями.

У приміщенні Департаменту за участі повноважних представників Позивача 12.05.2015 р. відбувся розгляд матеріалів, складених за наслідками виїзду від 05.05.2015 р.

Заступником Директора Департаменту Філончуком В.В. було прийнято рішення щодо необхідності притягнення винної особи (Позивача) до відповідальності за порушення чинного містобудівного законодавства, оформленого Постановою від 12.05.2015 р. № 3-1205/1-10/10-33/1205/09/02, а саме, визнано ТОВ "Юніверсал Лоджистік" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 12 180,00 грн.

Наказом Департаменту від 03.06.2015 р. № 84 було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 12.09.2012 р. за № КС9 "Реконструкція складського комплексу № 5 (друга черга - секції 3-10") замовник (забудовник) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Плазма-Логістик", декларації про початок виконання будівельних робіт від 12.06.2013 р. за № КС47 "Реконструкція складського комплексу № 5 (будівлі складу № 5) під адміністративно - складську будівлю", декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.2013 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга - секції 3- 10)", декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.2013 р. за № КС49 "Реконструкція складського комплексу № 5 (будівлі складу № 5)" за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Велика Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121 А.

Щодо позовних вимог про скасування припису № С-0505/1 від 05.05.2015 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у повному обсязі, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, супровідним листом від 21.04.2015 року № 51-12-340а (вх.. 10/10-2204/14 від 22.04.2015 року) заступника начальника слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області направлено на адресу Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області Постанову слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Юніверсал Лоджистік".

На підставі Постанови слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, ТОВ "Юніверсал Лоджистік" Департаментом державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області видано направлення від 27.04.2015 року про проведення позапланової перевірки.

Співробітниками державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області 05.05.2015 р. на підставі Направлення від 27.04.2015 р. № 367.15/01 було здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки об'єкту за адресою: Бориспільський р-н, с. В. Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121 А. ТОВ "Юніверсал Лоджистік" ().

Позивач в позовній заяві зазначає, що супровідний лист, підписаний заступником начальника слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, а не начальником, є порушенням вимог законодавства та не дає законних підстав для проведення перевірки відповідачу. Суд не погоджується з даним твердженням позивача виходячи з наступного.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 8 КПК України, керівником органу досудового розслідування є - начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу внутрішніх справ, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Вищезазначеною нормою права не передбачено заборону в підписанні супровідного листа заступником Начальника слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, а не Начальником слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області.

Крім того, правовою підставою для проведення позапланової перевірки Позивача слугувала саме Постанова слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року, а не Супровідний лист від 21.04.2015 року № 51-12-340а (вх.. 10/10-2204/14 від 22.04.2015 року).

Таким чином доводи Позивача, щодо неналежним чином оформленого супровідного листа, який на думку позивача є підставою для недопуску до проведення позапланової перевірки, є необґрунтованими та не беруться судом до уваги.

Водночас, Позивач зазначив, що підстав для проведення перевірки не вбачається, оскільки діють обмеження у відповідності до Постанови Кабінету міністрів України від 13.08.2014 р. за №408.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України від 13.08.2014 р. N 408 у зв'язку із запровадженням статтею 31 Закону України "Про Державний бюджет України на 2014 рік" обмежень на проведення перевірок державними інспекціями та іншими контролюючими органами, Кабінет Міністрів України постановив у п. 2, що надання дозволу на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб - підприємців не потребується у разі, коли такі перевірки проводяться за рішенням суду, на вимогу службових осіб у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

У відповідності до ч. 3 ст. 9 КПК України, Закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Частина сьома статті 110 Кримінального процесуального кодексу України, встановлює, що постанова слідчого, прокурора, прийнята в межах компетенції згідно із законом, є обов'язковою для виконання фізичними та юридичними особами, прав, свобод чи інтересів яких вона стосується.

Крім того, в разі незгоди Позивача з Постановою слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області від 21.04.2015 року про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Юніверсал Лоджистік", він не позбавлений права оскаржити дії даного слідчого, згідно приписів КПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (далі - Порядок N 553).

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року за № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, державну атестацію в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Як передбачено у п. п. 11, 16, 17, 19 Порядку N 553, Посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку стану дотримання суб'єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в тому числі під час застосування будівельної продукції; 6) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки. Посадовим особам інспекції забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Відповідно до ч. ч. 7, 8 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом. Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що припис є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб'єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення. Підставою для винесення припису є виявлення порушень вимог законодавства за результатами проведеної перевірки.

Таким чином, співробітниками державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області 05.05.2015 р. на підставі направлення від 27.04.2015 р. № 367.15/01 та наказу від 27.04.2015 року №315 було здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки об'єкту за адресою: Бориспільський р-н, с. В. Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121, ТОВ "Юніверсал Лоджистік" ().

За результатами вказаного виїзду, на місці було складено Акт від 05.05.2015 р. про недопуск посадових осіб Департаменту уповноваженою особою Позивача - ОСОБА_2 до здійснення перевірки.

Відповідачем видано припис від 05.05.2015 р. № С-0505/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме, зобов'язано Позивача допустити на об'єкт складського комплексу за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Велика Олександрівка, вул.. Київський Шлях, 121А до 12.05.2015 року для здійснення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства.

Враховуючи, що Позивачем не було допущено до проведення позапланової перевірки співробітників Відповідача, тож у останнього виникло право на винесення даного припису, оскільки, як вбачається з вищезазначених норм права, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги Позивача в частині щодо скасування припису № С-0505/1 від 05.05.2015 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у повному обсязі є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог щодо скасування постанови № 3-1205/1-10/10-33/1205/09/02 від 12.05.2015 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у повному обсязі, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було видано припис від 05.05.2015 р. № С-0505/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме, зобов'язано Позивача допустити на об'єкт складського комплексу за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Велика Олександрівка, вул.. Київський Шлях, 121а до 12.05.2015 року для здійснення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства.

У відповідності до ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

У Відповідності до п. 4, п. 6, п. 7, Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (надалі - Порядок №244), підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення. Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування. Притягнення суб'єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Враховуючи, що позивачем не було допущено до проведення позапланової перевірки співробітників відповідача, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про правомірність винесеної постанови № 3-1205/1-10/10-33/1205/09/02 від 12.05.2015 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

В частині позовних вимог щодо скасування наказу №84 від 03.06.2015 р. у повному обсязі, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем 03.06.2015 року прийнято Наказ №84, яким скасовано декларації про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів про реєстрацію декларацій: про початок виконання будівельних робіт від 12.09.12 р. за №КС9 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга секції 3-10"); про початок будівельних робіт від 12.06.13 р. за №КС47 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно складську будівлю; про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.13 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5" (друга черга секції 3-10); про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.13 р. за №КС49 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складський комплекс".

Згідно зі ст. 36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається. Форма декларації про початок виконання будівельних робіт, порядок її подання та реєстрації, форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. У разі якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю не зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт або не повернув її в установлений цією статтею строк, право на виконання будівельних робіт виникає на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована або повернена. У разі якщо право на будівництво об'єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни орган державного архітектурно-будівельного контролю, який зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт. Замовник зобов'язаний протягом семи календарних днів з дня реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або з дня набуття права на виконання будівельних робіт відповідно до частини п'ятої цієї статті письмово поінформувати виконавчий орган сільської, селищної, міської ради або місцеву державну адміністрацію за місцезнаходженням об'єкта будівництва про початок виконання будівельних робіт. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідачем в ході проведення контролюючого заходу на адресу філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Київській області було направлено лист № 10/10- 59/0705/09/02, за яким експертну установу було повідомлено про те, що відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", керуючись постановою слідчого у провадженні - слідчого відділу ГУ СБУ у м. Києві та Київської області Баценко Є., про призначення перевірки додержання містобудівного законодавства за матеріалами досудових розслідувань, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000061 від 11.12.2012р., відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 315 від 27.04.2015 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекцій у Київській області проводиться позапланова перевірка у відношенні ТОВ "Юніверсал Лоджистік", щодо дотримання містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правила під час будівництва за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Велика Олександрівка, вул. Київський Шлях, 121 А.

У відповідності до ч. 3 ст. 32 Закону № 3038-VI, віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідач зазначив, що відповідно до наведених даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації за № КС 28 (реконструкція складського комплексу № 5 (друга черга - секції 3-10) та декларації про готовність об'єкта до експлуатації за № КС 49 (реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складську будівлю) категорію складності об'єкта будівництва зазначено - III.

Відповідач, направляючи лист експертній установі, просив провести перевірку з позиції фахівців-експертів в даній галузі щодо правильності віднесення зазначеного об'єкту будівництва по вул. Київський Шлях, 121 А в с. Велика Олександрівка Бориспільського району Київської області до зазначеного класу наслідків та категорії складності з врахуванням чинних будівельних норм об'єктів, що будуються в Київській області, як додаток до листа було долучено: копію декларації про готовність об'єкта до експлуатації за № КС 28 та копію декларації про готовність об'єка до експлуатації за № КС 49.

На адресу відповідача 03.06.2015 р. надійшов висновок філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Київській області № 98 у якому повідомляється, що за результатами розгляду наданих документів встановлено, що загальна площа адміністративно-складських будівель складає 21001,1 кв.м. Виходячи з опосередкованої вартості 1 кв.м. адміністративної будівлі за даними Міністерства регіонального розвитку, будівництва і житлово-комунального господарства України згідно четвертої характеристики таблиці 1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 року, за обсягом можливого економічного збитку встановлено, що зазначений об'єкт реконструкції може відноситися до категорії складності не менше ніж IV.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з вимогами пунктів 19-21, 29 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011, Замовник відповідно до закону відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації. Інспекція перевіряє протягом десяти робочих днів з дати подання (надходження) до неї декларації повноту даних, зазначених у ній, та реєструє декларацію. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її на доопрацювання з обґрунтуванням підстав повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що стали підставою для повернення декларації на доопрацювання, замовник може повторно звернутися до Інспекції для реєстрації декларації. У разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією. Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом. Інспекція скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили. Про скасування реєстрації декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування. Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими законодавством.

Зазначені норми права вказують на те, що відповідні факти мають бути виявлені саме інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок № 553 передбачає, що такі заходи здійснюються саме шляхом державного архітектурно-будівельного контролю, повноваженнями щодо здійснення якого наділені інспекція державного архітектурно-будівельного контролю та її територіальні органи.

Таким чином, формою діяльності інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, під час якої вона може встановити факт подання недостовірних даних, є здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Отже, факт подання недостовірних даних може бути встановлений виключно за результатами планової або позапланової перевірки.

Відповідно п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки, в порушення п. 16 Порядку № 553, не складався. Інспекцією був лише складений акт про недопуск до здіснення перевірки, припис про усунення порушень (яким зобов'язано позивача допустити відповідача до перевірки), протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності) та службова записка щодо результатів перевірки містобудівного законодавства.

У зазначеному акті, приписі та протоколі відсутні посилання на встановлення факту подання недостовірних відомостей. Зазначені документи фіксують виключно факт недопуску до перевірки.

Про факт подання недостовірних відомостей зазначено лише у службовій записці.

Разом з тим, складення за результатами позапланової перевірки іншого документа, ніж акт перевірки, у тому числі й службової записки, Порядком № 553 - не передбачено.

Службова записка не є визначеним законом документом, в якому фіксуються факт та хід проведення перевірки, а також її результати та встановлені порушення, тобто службовій записці особи, яка проводила перевірку, не надано правового статусу документа, складення якого має юридичні наслідки. Означений документ не може бути прийнятий судом як належний та допустимий доказ.

Однак, у наказі від 03 червня 2015 року № 84 зазначено, що він прийнятий саме на підставі службової записки.

Закріплений у службові записці висновок про зазначення у деклараціях недостовірних даних зроблений на підставі неналежних доказів.

Так, у службовій записці щодо результатів перевірки містобудівного законодавства зазначено, що позивачем наведено у деклараціях недостовірні дані щодо категорії складності об'єкта будівництва. Також з матеріалів справи вбачається, що зазначений факт був встановлений на підставі листа ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» від 03 червня 2015 року № 98, отриманого у відповідь на запит Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно листа ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» від 03 червня 2015 року № 98 розрахунок можливого економічного збитку був здійснений відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013. Проте, відповідно до п. 1 наказу Мінрегіону від 14 травня 2013 року № 195 «Про прийняття національного стандарту ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» зазначений стандарт діє з 01 вересня 2013 року.

Натомість декларації про готовність об'єкта до експлуатації були зареєстровані у червні 2013 року. У зв'язку з цим, відповідно до п. 11.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіону від 16 травня 2011 № 5, при визначенні категорії складності об'єкта будівництва необхідно було користуватися ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» та ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», а не ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013.

Крім того, зазначений лист містить лише висновок щодо віднесення об'єкту будівництва до ІV категорії складності. Обґрунтування та розрахунку, за результатами якого зроблено такий висновок, лист не містить. У зв'язку з цим відсутня можливість надати оцінку правомірності такого висновку.

Позивачем на підтвердження доводів та обґрунтування даного адміністративного позову було також надано висновок експертного дослідження від 28 липня 2015 року № 0728, складеного судовим експертом Командировим О.В., згідно якого об'єкти будівництва належать до ІІІ категорії складності.

У вказаному висновку наведені обґрунтування віднесення об'єктів саме до ІІІ категорії складності, із якого вбачається, що обсяг можливого економічного збитку був визначений відповідно до ДБН В.1.2-14-2009 та ДБН А.2.2-3-2012, що діяли на час реєстрації декларацій про готовність об'єктів до експлуатації.

Також слід звернути увагу на те, що у листі ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» зазначено можливу категорію складності лише одного об'єкта будівництва, а скасовано декларації щодо двох об'єктів будівництва.

Згідно вказаного листа висновок щодо можливого віднесення не менше ніж до ІV категорії складності було зроблено відносно одного об'єкта будівництва - Реконструкція складського комплексу № 5 (будівля складу № 5) під адміністративно-складський комплекс.

Натомість, наказом від 03 червня 2015 року № 84 було скасовано декларації щодо двох об'єктів будівництва:

- Реконструкція складського комплексу № 5 (будівля складу № 5) під адміністративно-складський комплекс;

- Реконструкція складського комплексу № 5 (будівля складу № 5 (друга черга) - склад № 5 (секції 3-10).

На підставі якого документа зроблено висновок про те, що інший об'єкт будівництва належить до ІV категорії складності - не зазначено ані у службовій записці, ані в наказі.

Під час апеляційного розгляду справи відповідач на підтвердження правомірності свого наказу про скасування реєстрації декларацій надав висновок експертного будівельного-технічного дослідження № 01.09.2015 від 11 вересня 2015 року.

Разом з тим, такий доказ був поданий з порушенням процесуального порядку, передбаченого ч. 2 ст. 195 КАС України.

Згідно вказаної норми права суд апеляційної інстанції може дослідити докази, які не досліджувалися у суді першої інстанції, з власної ініціативи або за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до суду першої інстанції або необґрунтованим відхилення їх судом першої інстанції. Суд апеляційної інстанції може дослідити також докази, які досліджувалися судом першої інстанції з порушенням вимог цього Кодексу.

Станом на час розгляду справи в суді першої інстанції відповідач не був позбавлений можливості замовити проведення експертного дослідження та надати відповідний висновок або заявити клопотання про призначення експертизи.

Крім того, висновок № 01.09.2015 від 11 вересня 2015 року є необґрунтованим та неповним.

Згідно ДБН А.2.2-3-2012 (Додаток М) категорія складності об'єкта будівництва визначається на підставі класу наслідків. Клас наслідків визначається на підставі наступних характеристик можливих наслідків відмови будівлі або споруди, кожна з яких є самостійною підставою для віднесення об'єкт до певної категорії складності:

- можлива небезпека для життя і здоров'я людей, які постійно перебувають на об'єкті;

- можлива небезпека для життя і здоров'я людей, які періодично перебувають на об'єкті;

- можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об'єкта;

- обсяг можливого економічного збитку;

- втрата об'єктів культурної спадщини;

- припинення функціонування об'єктів комунікацій транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж.

Судовий експерт у висновку зазначив, що для визначення категорії складності за 1-3 та 5 характеристиками у нього відсутні вихідні дані.

Щодо можливості визначення категорії складності за 4 характеристикою експерт зазначив, що в наданих на дослідження документах відсутня інформація щодо вартості об'єкта дослідження, розрахована згідно відповідного ДБН, також відсутні дані для встановлення параметрів об'єкта для забезпечення можливості підібрати відповідний аналог.

У висновку прямо зазначено, що розрахунок проведено у ймовірній формі.

Із описовою та мотивувальної частини висновку № 01.09.2015 від 11 вересня 2015 року вбачається, що розрахунок здійснений із застосуванням невірних технічних нормативів.

У відповідності до примітки 3 до таблиці 1, що знаходиться у п. 5.1.3 ДБН В.1.2-14-2009, обсяг можливого економічного збитку визначається згідно Методики оцінки збитків від наслідків надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру, затвердженої постановою КМ України від 15 лютого 2002 року № 175.

Згідно пп. а п. 2 розділу ІІІ Методики збитки від руйнування та пошкодження основних фондів виробничого призначення визначаються за формулою, у якій використовується показник балансової вартості основного фонду.

У зв'язку з відсутністю відомостей про вартість об'єкта дослідження, експертом для визначення балансової вартості об'єкта було використано опосередковану вартість будівництва житла та індексів зміни вартості будівельно-монтажних робіт, що повідомлені Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства.

Необхідність використання саме зазначеного джерела для визначення балансової вартості об'єкта експерт не обґрунтував.

Як вірно зазначено у висновку експерта, вартість об'єкта будівництва має бути визначена у відповідності до ДБН. Такими будівельними нормами є ДБН Д.1.1-1-2000 «Правила визначення вартості будівництва», норми якого були чинними до 01 січня 2014 року.

Основні правила складення розрахунків вартості будівництва визначені у п. 2.10 ДБН Д.1.1-1-2000, згідно яких, для складення розрахунків застосовуються укрупнені показники вартості будівництва, а також показники об'єктів-аналогів.

Як раніше зазначалося, відомості про параметри досліджуваного об'єкта будівництва для пошуку аналогу у експерта були відсутні.

Відповідно, при визначенні вартості об'єкта будівництва експерт повинен був використати укрупнені показники вартості будівництва.

Такі показники містяться у Збірнику укрупнених показників вартості відтворення будівель та споруд для переоцінки основних засобів.

Саме такі показники були використані судовим експертом Командировим О.В. при підготовці висновку експертного дослідження від 28 липня 2015 року № 0728, що був наданий суду позивачем.

Натомість, при підготовці висновку № 01.09.2015 від 11 вересня 2015 року були використані показники опосередкованої вартості будівництва житла, що повідомлені Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства.

Зазначені показники визначаються Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства на виконання ч. 2 ст. 12 Закону України «Про ціни і ціноутворення» з метою подальшого використання для обчислення вартості будівництва об'єктів, що споруджуються із залученням коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим, місцевих бюджетів, а також коштів державних підприємств, установ та організацій.

Відповідно до п. 3.2 Порядку визначення та застосування показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затвердженого наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури від 27 вересня 2005 року № 174, показники застосовуються при визначенні у поточному періоді обсягів державних інвестицій, що спрямовуються на будівництво житла для громадян, які потребують поліпшення житлових умов та державної підтримки відповідно до законодавчих актів України, визначенні розміру пайової участі державних інвестицій у спорудженні житла для таких громадян, а також розміру пільгових кредитів, що надаються відповідно до законодавства окремим категоріям громадян із зазначеною метою.

Таким чином, визначені Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства показники опосередкованої вартості будівництва стосуються виключно житла та застосовуються при визначенні вартості будівництва, яке будується із залученням коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим, місцевих бюджетів, а також коштів державних підприємств, установ та організацій.

Відповідно, застосування таких показників під час визначення вартості нежитлових приміщень адміністративно-складського призначення, реконструкція яких фінансується з інших джерел, ніж вищезазначені, є необґрунтованим. Тим більше, що законом (ДБН Д.1.1-1-2000 «Правила визначення вартості будівництва») визначено які саме показники мали бути використані у даному випадку. Отже, не було необхідності застосовувати дані Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства навіть по аналогії з посиланням на відсутність інших джерел для визначення вартості об'єкта будівництва.

Таким чином відповідачем були порушені вимоги пункту 29 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011, а саме не встановлено факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації.

Враховуючи, що оскаржуваний наказ був прийнятий на підставі службової записки Начальника інспекційного управління №3 про скасування реєстрації декларацій, основою для якого слугував лист філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Київській області № 98 від 03.06.2015, колегія суддів дійшла висновку, що наказ №84 від 03.06.2015 р. є протиправним та таким що підлягає скасуванню в повному обсязі.

Позовні вимоги щодо зобов'язання Державної архітектурно-будівельної Інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів про реєстрацію декларацій: про початок виконання будівельних робіт від 12.09.12 р. за №КС9 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга секції 3-10"); про початок будівельних робіт від 12.06.13 р. за №КС47 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно складську будівлю; про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.13 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5" (друга черга секції 3-10); про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.13 р. за №КС49 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складський комплекс" є похідними від позовних вимог про скасування Наказу №84 від 03.06.2015 р., а тому вони також підлягають задоволенню.

Згідно зі п. 3 ч. 1 ст. 198, п. 3 ч. 1 ст. 202 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, зокрема, в разі невідповідності висновків суду обставинам справи.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Лоджистік" - задовольнити частково.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 серпня 2015 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог про скасування Наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області № 84 від 03.06.2015 року та зобов'язання Державної архітектурно-будівельної Інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів про реєстрацію декларацій: про початок виконання будівельних робіт від 12.09.12 р. за №КС9 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга секції 3-10"); про початок будівельних робіт від 12.06.13 р. за №КС47 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно складську будівлю; про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.13 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5" (друга черга секції 3-10); про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.13 р. за №КС49 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складський комплекс" - скасувати.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Лоджистік" - задовольнити частково.

Наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області № 84 від 03.06.2015 року - скасувати.

Зобов'язати Державну архітектурно-будівельну Інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів про реєстрацію декларацій: про початок виконання будівельних робіт від 12.09.12 р. за №КС9 "Реконструкція складського комплексу №5 (друга черга секції 3-10"); про початок будівельних робіт від 12.06.13 р. за №КС47 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно складську будівлю; про готовність об'єкта до експлуатації від 11.06.13 р. за №КС28 "Реконструкція складського комплексу №5" (друга черга секції 3-10); про готовність об'єкта до експлуатації від 26.06.13 р. за №КС49 "Реконструкція складського комплексу №5 (будівлі складу №5) під адміністративно-складський комплекс".

В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 серпня 2015 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 КАС України та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтею 212 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

суддя В.В.Файдюк

суддя Є.В.Чаку

Головуючий суддя Мєзєнцев Є.І.

Судді: Чаку Є.В.

Файдюк В.В.