Справа № 2а-17603/10/2670
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2010-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

07 грудня 2010 року № 2а-17603/10/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовомЗакритого акціонерного товариства «Холдингова компанія «Бліц-Інформ»
до Управління Державної інспекції з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Державного комітету України із земельних ресурсів,
Старшого державного інспектора з контролю за використанням та охороною земель у місті Києві ОСОБА_1,
Державного комітету України із земельних ресурсів
про скасування акту обстеження земельної ділянки від 15.06.2010р. № 242/4 та акту перевірки від 15.06.2010р. № 1123/4 та розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

02 грудня 2010 року ЗАТ «Холдингова компанія «Бліц-Інформ»звернулось до Управління Державної інспекції з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Державного комітету України із земельних ресурсів, Старшого державного інспектора з контролю за використанням та охороною земель у місті Києві ОСОБА_1, Державного комітету України із земельних ресурсів про скасування акту обстеження земельної ділянки від 15.06.2010р. № 242/4 та акту перевірки від 15.06.2010р. № 1123/4 та розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

Згідно п.4 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, крім іншого, належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства (п.1 ч.1 ст.109 КАС України).

Пунктом 1 частини 2 статті 17 КАС України визначено юрисдикцію адміністративних судів, яка поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

При цьому, акт державного чи іншого органу це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обовязків характер для субєктів цих відносин.

Таким чином, предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обовязків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

Умовою визнання акта недійсним є порушення у звязку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів фізичної чи юридичної особи позивача у справі.

Особливою відмінністю правового акту від інших управлінських актів є наявність у ньому змісту управління певної особи шляхом встановлення прав і обовязків для інших субєктів.

Залежно від компетенції органу, який прийняв такий документ, і характеру та обсягу відносин, що врегульовано ним, акти поділяються на нормативні і такі, що не мають нормативного характеру, тобто індивідуальні.

Нормативний акт це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово.

Правові акти індивідуальної дії своїми приписами мають породжувати права і обовязки конкретних осіб, на яких спрямована їх дія. У такому випадку реалізується компетенція видавця цього акту як субєкта владних повноважень уповноваженого управляти поведінкою іншого субєкта і відповідно інший субєкт зобовязаний виконувати його вимоги.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем заявлені вимоги про скасування складених відповідачем актів обстеження земельної ділянки від 15.06.2010р. № 242/4; акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 15.06.2010р. № 1123/4 та розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

Відповідно до вимог статті 9 Закону України «Про здійснення державного контролю за використанням та охороною земель»державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється, зокрема, шляхом проведення перевірок.

Основним завданням Державної інспекції з контролю за використанням і охороною земель, що утворена в складі Державного комітету по земельних ресурсах як урядовий орган державного управління, є організація здійснення державного контролю за використанням та охороною земель (статус визначається постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної інспекції з контролю за використанням і охороною земель».

Наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 12 грудня 2003 р. № 312 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 грудня 2003 р. за № 1223/8544) затверджено Порядок планування та проведення перевірок з питань здійснення державного контролю за використанням та охороною земель (далі по тексту Порядок), який установлює процедуру планування та проведення перевірок, оформлення матеріалів за їх результатами, визначає підготовчі заходи, які необхідно здійснити перед початком проведення перевірки (планової, позапланової та оперативної).

Згідно п.4.2 Порядку при проведенні перевірки державний інспектор: установлює особу, яка є власником земельної ділянки чи землекористувачем; при встановленні факту зміни власника чи користувача обєкта нерухомості уживає заходів для зясування особи фактичного власника чи користувача; установлює правомірність використання земельних ділянок іншими землекористувачами, яким вони не надані у власність чи користування; перевіряє наявність документів, що посвідчують право власності чи право користування земельною ділянкою; перевіряє дотримання режиму використання земельної ділянки відповідно до цільового призначення; уточнює відповідність місця розташування та меж земельної ділянки, мір ліній, визначених у документах, які посвідчують право користування земельною ділянкою, фактичним мірам ліній на місцевості.

Пунктом 4.3 Порядку встановлено, що при виявленні порушення земельного законодавства державний інспектор: зясовує обставини та суть скоєного порушення земельного законодавства; установлює особу, яка здійснила порушення земельного законодавства; установлює, чи є в діях чи бездіяльності особи, яка вчинила порушення земельного законодавства, ознаки адміністративного правопорушення або склад злочину; обстежує земельну ділянку і встановлює, чи завдана юридичними чи фізичними особами шкода земельним ресурсам унаслідок їхньої господарської та іншої діяльності.

При проведенні всіх видів перевірок державний інспектор складає акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства (п.5.1 Порядку) в якому, зокрема, зазначає обставини порушення земельного законодавства та суть порушення з посиланням на акти чинного законодавства, вимоги яких порушені (п.5.4 Порядку).

В акті наводиться план-схема місця розташування земельної ділянки (схематичний абрис чи викопіювання з картографічних матеріалів планів земельної ділянки з привязкою до місцевості та зазначенням суміжних землекористувачів). На плані-схемі вказується загальна площа земельної ділянки та площа, на якій виявлено порушення (забруднення, самовільне зайняття тощо) (п.5.6 Порядку).

Відповідно до п.6.1 Порядку у разі виявлення порушення земельного законодавства державний інспектор складає протокол про адміністративне правопорушення.

З метою усунення наслідків виявленого порушення державний інспектор видає особі, яка скоїла правопорушення, припис про їх усунення (п.6.2 Порядку)

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що складені відповідачем акти по суті є службовими документи, які стверджують факти проведення перевірки з питань додержання вимог земельного законодавства, фіксують обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства (або відсутність таких порушень) та не є остаточним документом зобовязуючим до вчинення будь-яких дій. Права та обовязки для субєкта господарювання, перевірку якого проведено, породжує саме рішення прийняте на підставі складеного за результатами перевірки акту.

Висновки ж контролюючого органу, викладені в актах, мають юридичне значення для позивача лише після того, як вони будуть втілені у рішенні, прийнятому уповноваженою особою цього органу, з огляду на що, право позивача підлягає захисту шляхом предявлення позову про скасування рішень контролюючого органу, якими безпосередньо визначено правові наслідки (накладення штрафу, стягнення шкоди тощо) на підставі оскаржуваних актів.

З огляду на зазначене та враховуючи, що оскаржувані акти та розрахунок розміру шкоди не породжують певних правових наслідків, висновки акту не мають обовязкового характеру для позивача суд вважає, що обраний позивачем спосіб захисту права не відповідає його змісту та не підлягає розгляду в суді у звязку з чим, у суду відсутні підстави для відкриття провадження за отриманими на розгляд суду матеріалами.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.17, 109, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити ЗАТ «Холдингова компанія «Бліц-Інформ»у відкритті провадження в адміністративній справі за їх позовом до Управління Державної інспекції з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Державного комітету України із земельних ресурсів, Старшого державного інспектора з контролю за використанням та охороною земель у місті Києві ОСОБА_1, Державного комітету України із земельних ресурсів про скасування акту обстеження земельної ділянки від 15.06.2010р. № 242/4 та акту перевірки від 15.06.2010р. № 1123/4 та розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті провадженні в адміністративній справі невідкладно надіслати особі, яка її подала.

3. Попередити позивача, що позовні матеріали будуть йому надіслані супровідним листом рекомендованим поштовим відправленням із зворотною розпискою про їх одержання після спливу терміну для оскарження ухвали про відмову у відкритті провадженні в адміністративній справі.

4. У випадку оскарження ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі позовні матеріали будуть скеровані до апеляційної інстанції разом з апеляційною скаргою.

5. Розяснити позивачу, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому в ст. 254 КАС України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду у порядок та строки, визначені ст.ст.185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: ОСОБА_2