Справа № 804/12166/15
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2015-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Нікопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Міського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» про стягнення коштів в рахунок погашення податкового боргу, -
28 серпня 2015 року Нікопольська обєднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом доМіського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» (далі - відповідач) з вимогами про стягнення з Міського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» коштів з розрахункових рахунків підприємства, відкритих у банківських установах, в рахунок погашення податкового боргу по платежу «податок на додану вартість» в розмірі 1 964 464,07грн.
Представник позивача в судове засіданняне зявився, надав клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника, наполягав на задоволенні позову. В обґрунтування позовних вимог в позовізазначено наступне. Станом на 21.08.2015 року за відповідачем рахується податковий борг у загальному розмірі 1 964 464,07грн., в тому числі 470 120,49грн. пені. Податковий борг утворився внаслідок несплати в повному обсязі по строку оплати самостійно задекларованих зобовязань згідно з деклараціями по ПДВ за звітний жовтень 2014 р., листопад 2014 р., квітень 2015 р., травень 2015 р., червень 2015 р., який збільшений за рахунок несплачених зобовязань згідно з рішеннями про розстрочення грошових зобовязань від 30.03.2015 р. №8 і №32, та нарахованих контролюючим органом штрафних санкцій, про що винесено податкове повідомлення-рішення від 15.12.2014 р. №000585409. В порядку ст.129 Податкового кодексу України було нараховано пеню у розмірі 470 120,49грн. Перша та друга податкові вимоги вручені відповідачу. Проте, сума заборгованості залишається не погашеною, що зумовило звернення до суду.
Представник відповідача в судове засідання не зявився; належність повідомлення відповідача про судовий розгляд справи підтверджується матеріалами справи. Про причини неявки в судове засідання не повідомлено, будь-яких клопотань або заперечень на позов надано не було.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Міське комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційне обєднання» зареєстровано рішенням виконавчого комітету Орджонікідзевської міської ради Дніпропетровської області 08.01.2002 року, про що 11.10.2005 року здійснено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців про включення відомостей про юридичну особу; ідентифікаційний код 03341581.
Відповідач перебуває на обліку Нікопольській ОДПІ ГУ ДФС у Дніпропетровській областіз 17.07.1991 р.
-1 494 343,58грн.- по ПДВ (код бюджетної класифікації 14010100);
- 470 120 49грн. пені.
Як встановлено матеріалами справи, заявлена до стягнення сума податкового боргу з ПДВ виникла за рахунокнесплачених зобовязань за рішеннями про розстрочення грошових зобовязань, за податковим повідомленням-рішенням від 15.12.2014 р. №000585409, а також за рахунком несплати задекларованого зобовязання по деклараціям з ПДВ.
Так, позивачем до позову долучено завірені копії податкових декларацій з ПДВ:
-від 19.11.2014 р. за звітний жовтень 2014 р., в якій задекларовано до сплати 185229грн.;
- від 18.12.2014 р. за звітний листопад 2014 р.,в якій задекларовано до сплати 208204грн.;
- від 21.05.2015 р. за звітний квітень 2015 р., в якій задекларовано до сплати 166917грн.;
- від 22.06.2015 р. за звітний травень 2015 р., в якій задекларовано до сплати 214 969грн.;
- від 20.07.2015 р. за звітний червень 2015 р., в якій задекларовано до сплати 257 559грн.
По строку оплати задекларовані зобовязання не сплачені позивачем.
Матеріалами справи також встановлено, що договором про розстрочення грошовихзобовязань від 30.03.2015 р.№8, укладеного між позивачем таМіським комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційне обєднання», відповідачу було надано розстрочення сплати грошових зобовязань на загальну суму 216702грн. під проценти строком з 30.03.2015 р. по 21.12.2015 р.
Прийнято рішення про розстрочення грошових зобовязань від 30.03.2015 р.№8.
Також, договором про розстрочення податкового боргувід 30.03.2015 р.№9, укладеного між позивачем таМіським комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційне обєднання», відповідачу було надано розстрочення сплати податкового боргу на загальну суму 954 398,24грн. під проценти строком з 30.03.2015 р. по 12.12.2015 р.
Прийнято рішення про розстрочення податкового боргуз ПДВ від 30.03.2015 р.№32, в якому зазначено, що Міському комунальному підприємству «Житлово-експлуатаційне обєднання» надано розстрочення податкового боргу з ПДВ на загальну суму 954 398,24грн., з яких 508 388грн. основного платежу та 446010,24грн. пені, під проценти строком з 30.03.2015 р. по 12.12.2015 р.
Додатком №1 до договору №9 відповідачу встановлено чіткий графік погашення розстрочених сум податкового боргу з ПДВ у розмірі 106044,25грн. щомісячного платежу з 14.04.2015 р. по 12.12.2015 р., тобто всього 954 398,24грн.
Проте, відповідачем порушено умови договору №9 і рішення №32, не сплачено узгодженої суми в розмірі 282 437,80 грн.
Також, матеріалами справи встановлено, що 04 грудня 2014 року фахівцем Орджонікідзевського відділення Нікопольської ОДПІ ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку платника податку на додану вартість - Міського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» щодо несвоєчасної сплати.
Копія податкового повідомлення-рішення від 15.12.2014 р. №000585409вручено відповідачу16.12.2014 р., що підтверджується матеріалами справи.
Позивачем на виконання вимог ст. 6 Закону України № 2181-ІІІ була сформована перша та друга податкові вимоги № 1/61 від 01.11.2001р. та №2/12, які отримані відповідачем, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно до ст. 67 Конституції України, кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до п.п. 36.1 - 36.3 ст. 36 Податкового кодексу України, податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов'язок виникає у платника за кожним податком та збором.
Податковий обов'язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов'язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.
Відповідно до п.46.1 ст.46 Податкового кодексу України податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.
Згідно п. 54.1 ст. 54 Податкового кодексу України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобовязання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до п. 57.3. ст. 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов'язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1-54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму грошового зобов'язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
При цьому, слід врахувати, що відповідно до ст. 32 Податкового кодексу зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк.
Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки; податкового кредиту. Зміна строку сплати податку не скасовує діючого і не створює нового податкового обов'язку.
Крім того, ст. 100 Податкового кодексу України врегульовані питання щодо розстрочення і відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків.
Так п. 100.1 ст. 100 Податкового кодексу України передбачено: розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 Кодексу. Якщо до складу розстроченої (відстроченої) суми входить пеня, то для розрахунку процентів береться сума за вирахуванням суми пені.
В силу п. 129.4 ст. 129 Кодексу пеня, визначена підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 цієї статті, нараховується на суму податкового боргу (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого податкового боргу або на день його (його частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті.
Зазначений розмір пені застосовується щодо всіх видів податків, зборів та інших грошових зобов'язань, крім пені, яка нараховується за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, що встановлюється відповідним законодавством (п. 129.5 ст. 129 Кодексу). Крім того, нараховані контролюючим органом суми пені самостійно сплачуються платником податків (п. 131.1 ст. 131 Кодексу).
Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов'язання (пункт 100.2. статті 100 Податкового кодексу).
Розстрочені суми грошових зобов'язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.
Розстрочення або відстрочення надаються окремо за кожним податком та збором. Строки сплати розстрочених (відстрочених) сум або їх частки можуть бути перенесені шляхом прийняття окремого рішення та внесення відповідних змін до договорів розстрочення (відстрочення).
Отже сума нарахованого податкового зобов'язання після винесення рішення про розстрочку податкового боргу в обліковій картці зазначається з від'ємним значенням і виключається із суми недоїмки за звітний період до того часу, поки наступить строк сплати розстрочки або не скасовано рішення про розстрочку.
Разом з тим, приписами п.п.100.12.2 п.100.12 ст.100 Податкового кодексу визначено, що договори про розстрочення (відстрочення) можуть бути достроково розірвані з ініціативи контролюючого органу в разі, зокрема, якщо:
- з'ясовано, що інформація, подана платником податків при укладенні зазначених договорів, виявилася недостовірною, перекрученою або неповною;
- платник податків визнається таким, що має податковий борг із грошових зобов'язань, які виникли після укладення зазначених договорів;
- платник податків порушує умови погашення розстроченого грошового зобов'язання чи податкового боргу або відстроченого грошового зобов'язання чи податкового боргу.
Отже, податковий обов'язок, строк сплати якого перенесено, не вважається скасованим і підлягає виконанню в строк визначений договором про розстрочення (відстрочення) або в день розірвання такого договору.
Таким чином, Податковий кодекс України передбачає обов'язок платника податків сплатити як самостійно узгоджену ним суму грошового зобов'язання при настанні визначеного нормами ПКУ строку сплати, так і суму грошового зобов'язання, що залишилась не сплаченою після розірвання договору розстрочення.
Згідно з п. 14.1.175 ст.14 Податкового кодексу України податковим боргом вважається сума грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.
Відповідно до п. 59.1 ст. 59 Податкового кодексу України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Згідно до вимог ст. 58.3, 59.1 Податкового кодексу України податкова вимога вважається надісланою (врученою) юридичній особі, якщо його передано посадовій особі такої юридичної особи під розписку або надіслано листом з повідомленням про вручення.
Відповідно до п. 41.5. ст. 41 Податкового кодексу України органами стягнення є виключно органи державної податкової служби, які уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах їх повноважень, а також державні виконавці в межах своїх повноважень.
Відповідно до п. 95.3 ст. 95 Податкового кодексу України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини. Орган державної податкової служби звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття органом державної податкової служби рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення органу державної податкової служби підписується його керівником та скріплюється гербовою печаткою органу державної податкової служби. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
Відповідно до п. 95.4 ст. 95 Податкового кодексу України орган державної податкової служби на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Законодавець чітко визначив порядок дій контролюючих органів в разі виявлення податкового боргу у господарюючого субєкта, що передують стягненню цього боргу в судовому порядку.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідач своєчасно звітує, проте порушує строки сплати задекларованих зобовязань.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що податковий борг з ПДВ, у розмірі, що заявлений до стягнення, виник внаслідок несплати по строку оплати самостійно задекларованих податкових зобовязань з ПДВ згідно декларацій від 19.11.2014 р. за звітний жовтень 2014 р., від 18.12.2014 р. за звітний листопад 2014 р.,від 21.05.2015 р. за звітний квітень 2015 р., від 22.06.2015 р. за звітний травень 2015 р., від 20.07.2015 р. за звітний червень 2015 р., всього на 1 032 878грн.
Наведена сума податкового боргу збільшена за рахунок несплачених грошових зобовязань згідно графіку по рішенню №8 від 30.03.2015 р. про розстрочення сплати грошових зобовязань і графіку по рішенню від 30.03.2015 р. №32 про розстрочення податкового боргу, в тому числі 446 010,24грн. - пені.
Докази оскарження податкового повідомлення-рішення від 15.12.2014 р. форми «Ш» №000585409 відсутні.
Вимоги податкового органу про сплату податкового боргу№ 1/61 та №2/12 отримані відповідачем, отже позивачем здійснено всі передбачені чинним законодавством заходи щодо стягнення податкового боргу.
Враховуючи викладене, а також відсутність будь-яких заперечень з боку відповідача щодо наявності боргу та/або відповідних проплат (в тому числі часткових), суд вважає позовні вимоги Нікопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Міського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» про стягнення коштів на суму податкового боргу у розмірі 1 964 464,07грн.обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 9, 11, 17, 69-72, 86, 94, 158-163, 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Нікопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Міського комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання» про стягнення коштів на суму податкового боргу - задовольнити.
-1 964 464,07грн. - з податку на додану вартість (код бюджетної класифікації 14010100).
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили станом на 23.09.2015 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_1 ОСОБА_1 ОСОБА_2