Справа № 2а-947/12/2670
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2012-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху (в частині)

м. Київ

25 січня 2012 року № 2а-947/12/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клочкова Н.В., ознайомившись з позовною заявою

Дочірнього підприємства "Хумана піпл ту піпл Україна"
до Спеціалізованої державної податкової інспекції у м. Києві по роботі з великими платниками податків
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 10.10.2011 р. №№ НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3,
В С Т А Н О В И В:

23 січня 2012 року дочірнє підприємство "Хумана піпл ту піпл Україна" (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції у м. Києві по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач-1, СДПІ у м. Києві по роботі з ВПП), Державної податкової адміністрації у м. Києві (далі - відповідач-2, ДПА у м. Києві), Державної податкової служби України (далі - відповідач-3, ДПС України) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 10.10.2011 р. №№ НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, рішень про результати розгляду скарг від 23.11.2011 р. № 11194/10/25-214 та від 26.12.2011 р. № 8458/6/10-2415. Позовні матеріали передані на розгляд судді 24.01.2012 р.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києві від 25.01.2012 р. відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі № 2а-947/12/2670 в частині визнання протиправним та скасування рішення ДПА у м. Києві від 23.11.2011 р. № 11194/10/25-214 про результати розгляду скарги, визнання протиправним та скасування рішення ДПС України від 26.12.2011 р. № 8458/6/10-2415 про результати розгляду скарги.

Згідно вимог статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства;

5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно листа Вищого адміністративного суду України від 18.01.2012 р. № 165/11/13-12 вимоги про протиправність рішень про визначення грошових зобовязань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з ПДВ, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо є адміністративними позовами майнового характеру.

Відтак, дана позовна заява в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 10.10.2011 р. №№ НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3 відноситься до позову майнового характеру.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду адміністративного позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку розміру майнових вимог, але не менше 0,1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 2 розмірів мінімальних заробітних плат.

Розмір сплаченого в даному випадку судового збору вищевказаним вимогам чинного законодавства не відповідає.

Частиною 1 статті 106 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються:

1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява;

2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо;

6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Згідно частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Згідно частини 5 статті 106 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 7 статті 56 КАС України сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 48 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. Представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону. Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Частиною 2 статті 58 КАС України визначено, що повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду чи факт родинних, опікунських тощо відносин з особою, інтереси якої вони представляють. Засвідчені підписом судді копії цих документів приєднуються до справи.

Згідно частини 8 статті 63 Господарського кодексу України (далі - ГК України) дочірнім визнається підприємство, яке перебуває у залежності від іншого підприємства. Види такої залежності подані у статті 126 ГК України

Відповідно до статті 62 ГК України підприємство - самостійний суб'єкт господарювання, створений компетентним органом державної влади або органом місцевого самоврядування, або іншими суб'єктами для задоволення суспільних та особистих потреб шляхом систематичного здійснення виробничої, науково-дослідної, торговельної, іншої господарської діяльності в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими законами.

Підприємство, якщо законом не встановлено інше, діє на основі статуту.

Підприємство є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банків, печатку із своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом.

Приватним підприємством згідно зі статтею 113 Кодексу визнається підприємство, що діє на основі приватної власності одного або кількох громадян, іноземців, осіб без громадянства та його (їх) праці чи з використанням найманої праці. Приватним є також підприємство, що діє на основі приватної власності субєкта господарювання - юридичної особи. Порядок організації та діяльності приватних підприємств визначається цим Кодексом та іншими законами.

Так, приватні підприємства можуть бути утворені за рішенням власника (власників) майна або уповноваженого ним (ними) органу, а у випадках, спеціально передбачених законодавством, також за рішенням інших органів, організацій і громадян шляхом заснування нового, реорганізації (злиття, приєднання, виділення, поділу, перетворення) діючого (діючих) субєкта господарювання з додержанням вимог законодавства, зокрема антимонопольно-конкурентного законодавства.

Для створення приватного підприємства його учасники (засновники) розробляють установчі документи, які викладаються письмово і підписуються всіма учасниками (засновниками).

В установчих документах повинні бути зазначені найменування підприємства, мета і предмет господарської діяльності, склад і компетенція його органів управління, порядок прийняття ними рішень, порядок формування майна, розподілу прибутків та збитків, умови його реорганізації та ліквідації.

Установчими документами приватного підприємства є рішення про його утворення або засновницький договір, а також статут (положення) підприємства.

У засновницькому договорі засновники зобовязуються утворити приватне підприємство, визначають порядок спільної діяльності щодо його утворення, умови передачі йому свого майна, порядок розподілу прибутків і збитків, управління діяльністю підприємства та участі в ньому засновників, порядок вибуття та входження нових засновників, інші умови діяльності підприємства, а також порядок його реорганізації та ліквідації відповідно до закону.

Статут приватного підприємства повинен містити відомості про його найменування, мету і предмет діяльності, розмір і порядок утворення статутного та інших фондів, порядок розподілу прибутків і збитків, про органи управління і контролю, їх компетенцію, про умови реорганізації та ліквідації підприємства, інші відомості, що не суперечать законодавству. Статут (положення) затверджується власником майна (засновником) підприємства чи його представниками, органами або іншими субєктами відповідно до закону.

Як встановлено судом, позовну заяву підписано ОСОБА_1 В матеріалах справи наявна довіреність, видана ОСОБА_1 директором дочірнього підприємства "Хумана піпл ту піпл Україна" ОСОБА_2 Разом з тим, доказів наявності повноважень директора ОСОБА_2 позивач суду не надав. З даного факту вбачається, що позивачем не надано доказів наявності повноважень у особи, що підписала позов, діяти від імені підприємства.

Оскільки відсутні належні докази наявності повноважень у особи, що підписала позов, дана ухвала направляється на адресу дочірнього підприємства "Хумана піпл ту піпл Україна" в порядку, передбаченому вимогами КАС України.

Згідно статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Відтак, позивачеві необхідно привести позовну заяву та додані до неї документи у відповідність до вимог статті 106 КАС України до 10 лютого 2012 року шляхом надання документу про сплату судового збору у розмірі, визначеному вимогами чинного законодавства; засновницького договору, статуту (положення) підприємства, витягу з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України, дійсного на момент розгляду спору.

Керуючись ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву дочірнього підприємства "Хумана піпл ту піпл Україна" без руху в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Спеціалізованої державної податкової інспекції у м. Києві по роботі з великими платниками податків від 10.10.2011 р. №№ НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3 .

2. Встановити позивачу строк до 10 лютого 2012 року для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч. 3 ст. 108 КАСУ.

Ухвала відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, встановленого цим Кодексом, якщо таку заяву не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України.

Суддя Н.В. Клочкова