Справа № 815/2187/14
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2014-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/2187/14

Справа № 815/2187/14

УХВАЛА

10 квітня 2014 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши адміністративний позов державної податкової інспекції у Ренійському районі Головного управління Міндоходів в Одеській області до комунального підприємства Ренійське госпрозрахункове підприємство «Водоканал» про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з п.2 ч.1 ст.107 КАС України після одержання позовної заяви суддя з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Проте, поданий адміністративний позов викладеним вимогам не відповідає.

Відповідно до вимог статей 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються ім’я позивача та відповідача, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, а в разі неможливості – зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Так, стаття 106 КАС України стандартизує структуру позовної заяви - містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), які дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Системний аналіз приписів ст. 105, 106 КАС України свідчить про те, що позивач спочатку викладає обставини, за яких, на його думку, було порушено його права, свободи чи інтереси, з посиланням на докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом. За наявності у позивача доказів ним додаються їхні оригінали або копії до позовної заяви.

Крім того, суд зазначає, що позивач, надаючи відповідний розрахунок заборгованості відповідача, посилається на те, що заборгованість відповідача утворилась станом на 28.03.2014 року. При цьому, в даному розрахунку не зазначаються періоди, за які виникла вказана заборгованість, підстави її виникнення, що в свою чергу, враховуючи відсутність будь-яких податкових декларацій чи податкових повідомлень-рішень, унеможливлює суд встановити як період, за який виникла заборгованість, так і підстави її виникнення.

Разом з цим, позивач надає до суду копії корінця податкової вимоги №2/6 та повідомлення про отримання поштового відправлення на адресу відповідача, проте, із вказаних документів неможливо належним чином встановити необхідні відомості, зазначені в них, оскільки позивачем, при складанні позовної заяви, зроблено неякісні ксерокопії цих документів.

Отже, позивачу необхідно надати до суду належним чином засвідчені копії доказів того, несплата яких саме самостійно узгоджених зобов’язань стала підставою для виникнення у відповідача заборгованості, як то, копій відповідних податкових декларацій, податкових повідомлень-рішень, актів щодо проведення перевірок, тощо; обґрунтований розрахунок наявної заборгованості відповідача із зазначенням періоду, за який виникла заборгованість по кожному із податків та підстави, за яких вона виникла, а також, зроблені в якісному та належному вигляді копії корінця податкової вимоги №2/6 та повідомлення про отримання поштового відправлення на адресу відповідача.

Також, суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст. 106 КАС України суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

З наведеної статті вбачається, що якщо до суду звертається суб'єкт владних повноважень, то він зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Так, відповідно до абз. 25, 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 р., визначено, що реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку. Документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Поштове відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Також, суд зазначає, що поштове відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках.

В інформаційному листі Вищого адміністративного суду України № 2091/11/13-11 від 16.11.2011 р. зазначено, що належним доказом надіслання суб’єктом владних повноважень відповідачу та третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів повинен бути опис вкладення з поштовим штемпелем, разом із розрахунковим документом.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів є рекомендоване повідомленням про вручення поштового направлення та, разом з цим, таким доказом направлення позовної заяви з додатками може бути опис вкладення разом із розрахунковим документом.

Крім того, будь-яким іншим доказом може бути письмове підтвердження відповідача (розписка, штамп про отримання, тощо), або третіх осіб про отримання позовної заяви та доданих до неї документів.

В свою чергу, на підтвердження виконання вимог ч. 3 ст. 106 КАС України позивачем до позову додано лише опис вкладення (документів, направлених відповідачу) з поштовим штемпелем від 03.04.2014 року, що в розумінні наведених вище положень законодавства не є належним доказом відправлення позовної заяви із додатками відповідачу.

Відтак, оскільки позивачем надано до суду лише копію опису документів, направлених відповідачу, чим не дотримано вимоги ч. 3 ст. 106 КАС України, суд зазначає позивачу про необхідність надання до суду належних доказів на підтвердження направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками до неї у відповідності до приписів норм чинного законодавства.

Також, суд зазначає, що позивач у прохальній частині позовної заяви просить суд стягнути з відповідача заборгованість, зазначаючи при цьому, дані про рахунки відповідача, але не вказуючи реквізитів, на які повинно бути здійснено стягнення коштів, у разі задоволення судом позовних вимог.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду документів, зазначених в ухвалі суду в належним чином засвідчених копіях.

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя доходить висновку, що адміністративний позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 160 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов державної податкової інспекції у Ренійському районі Головного управління Міндоходів в Одеській області до комунального підприємства Ренійське госпрозрахункове підприємство «Водоканал» про стягнення заборгованості – залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в строк до 22.04.2014 року усунути недоліки та роз’яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.М. Соколенко

22.04.14