Справа № 2а-2223/11/2670
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2011-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в розясненні судового рішення

27 липня 2011 року № 2а-2223/11/2670

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Добрівської Н.А.,

за участю секретаря судового засідання Шаповалової К.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

представник Головного управління юстиції у місті Києві ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації про розяснення судового рішення в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
до Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської держаної адміністрації
третя особа:ОСОБА_4
про стягнення середнього заробітку з урахуванням індексу інфляції за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення про поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

16 лютого 2011 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської держаної адміністрації, третя особа: ОСОБА_4 про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у розмірі 36 708, 98 грн.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2011 по справі №2а-2223/11/2670 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської держаної адміністрації кошти на відшкодування шкоди, завданої бездіяльністю відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток з урахуванням індексу інфляції за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення про поновлення на роботі з 13 березня 2010 року по 25 січня 2011 року (включно) з урахуванням індексації у сумі 36 708 (тридцять шість тисяч сімсот вісім) гривень 98 копійок.

11.07.2011 року відповідач з посиланням на положення ст.170 КАС України подав заяву про розяснення постанови від 14.03.2011 року щодо необхідності податкових нарахувань та здійснення обовязкових платежів при виплаті заробітної плати за час вимушеного прогулу по справі №2а-2223/10/2670.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав свою заяву та просив її задовольнити.

Позивач заперечував проти задоволення заяви посилаючись на зрозумілість рішення та відсутність необхідності в його розясненні.

Представник Головного управління юстиції у місті Києві також зазначив про відсутність підстав для задоволення заяви.

Заслухавши пояснення осіб, які зявились в судове засідання, виходячи з меж заявленого клопотання, системного аналізу положень чинного законодавства України і матеріалів справи, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до наступних висновків.

Відповідно до змісту ст.163 КАС України постанова складається, зокрема, з мотивувальної частини із зазначенням: встановлених судом обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів; мотивів, з яких суд виходив при прийнятті постанови, і положення закону, яким він керувався, та резолютивної частини.

Положеннями статті 170 КАС України передбачено: якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою розяснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Вказана норма процесуального права передбачає можливість розяснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність розяснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України, розяснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого розяснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо ббуд-яка із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення та в разі наявності встановленого Кодексом адміністративного судочинства України права, особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення.

З урахуванням раціональності вищезазначених критеріїв доцільності розяснення судового рішення та враховуючи вказані обставини, а також беручи до уваги, що подана позивачем заява «про розяснення постанови»фактично не містить посилань на незрозумілість рішення, суд дійшов висновку, що заява Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації про розяснення постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2011 року не підлягає задоволенню. При цьому, колегія вважає ухвалене рішення зрозумілим та таким, що не потребує додаткового тлумачення.

Керуючись ст.ст.160, 165, 170 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації у розясненні постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.03.2011 року.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтею 186 та набирає законної сили в порядку та строки, передбачені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: ОСОБА_5