Справа № 826/7024/15
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2015-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 вересня 2015 року справа №826/7024/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кузьменка В.А., суддів Арсірія Р.О., Гарника К.Ю., за участю секретаря Калужського Д.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду і клопотання Міністерства юстиції України та Головного територіального управління юстиції у Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
до1. Міністерства юстиції України 2. Головне територіальне управління юстиції у Харківській області
третя особаНачальник Головного територіального управління юстиції у Харківській області Георгієвський Юрій Валентинович
провизнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді
В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України (далі по тексту - відповідач), в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 22 вересня 2014 року №2083-к "Про припинення державної служби ОСОБА_1"; 2) поновити позивача ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління юстиції у Харківській області (Головного територіального управління юстиції у Харківській області) з 22 вересня 2014 року; 3) стягнути з відповідача середньомісячну заробітну плату за час вимушеного прогулу; 4) допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2015 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/7024/15; залучено до участі у справі Начальника Головного територіального управління юстиції у Харківській області Георгієвського Юрія Валентиновича, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача (далі по тексту - третя особа); закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2015 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача Головне територіальне управління юстиції у Харківській області (далі по тексту - відповідач 2).

В судовому засіданні 26 серпня 2015 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представники відповідачів проти задоволення позову заперечили, третя особа свого представника до суду не направила, хоча і була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, у зв'язку із чим на підставі частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив розглядати справу у письмовому провадженні.

Судом встановлено, що разом із позовною заявою позивач подав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій просить визнати поважними причини пропуску звернення до адміністративного суду та поновити строк звернення до суду.

У свою чергу відповідачами заявлено клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у зв'язку із пропущенням строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Розглянувши заяву позивача та клопотання відповідачів про залишення адміністративного позову без розгляду, дослідивши матеріали справи та норми чинного законодавства, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому за загальним правилом строк звернення до суду, у тому числі у справах щодо звільнення з публічної служби, за обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В обґрунтування поважності причин пропущення строку звернення до суду позивач зазначає, що у період з 17 вересня 2014 року по 14 квітня 2015 року він перебував на лікарняному у зв'язку з хворобою та не отримував копії оскаржуваного наказу і, відповідно, не був обізнаний про підстави звільнення.

Як зазначає ОСОБА_1 у позовній заяві, про звільнення із займаної посади на підставі наказу Міністерства юстиції України від 22 вересня 2014 року №2083-к "Про припинення державної служби ОСОБА_1" він дізнався у жовтні 2014 року, однак, звернувся до суду лише у квітні 2015 року, тобто з порушенням місячного строку, встановленого частиною третьою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з тим, частина перша статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З наявних в матеріалах справи доказів суд встановив, що ОСОБА_1 не був ознайомлений із наказом Міністерства юстиції України від 22 вересня 2014 року №2083-к "Про припинення державної служби ОСОБА_1", тобто, достовірно встановити, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, не виявляється за можливе.

Крім того, матеріали справи підтверджують, що з 19 вересня 2014 року по 14 квітня 2015 року ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному лікуванні, а саме:

з 19 вересня 2014 року по 20 жовтня 2014 року (листок непрацездатності серії АГА №359732, виданий КЗОЗ "Харківська міська поліклініка №17" та новий листок непрацездатності серії АГА №359872, виданий КЗОЗ "Харківська міська поліклініка №17");

з 21 жовтня 2014 року по 10 листопада 2014 року та з 11 листопада 2014 року по 25 листопада 2014 року (листок непрацездатності серії АГІ №008678 та серії АГІ №008931, видані Волинською обласною клінічною лікарнею);

з 26 листопада 2014 року по 15 грудня 2014 року (листок непрацездатності серії АГФ №089417, виданий Комунальним закладом "Луцький центр первинної медико-санітарної допомоги");

з 16 грудня 2014 року по 30 грудня 2014 року (листок непрацездатності серії АГІ №028027, виданий Комунальним закладом "Луцький центр первинної медико-санітарної допомоги");

з 31 грудня 2014 року по 04 січня 2015 року ( листок непрацездатності серії АГА №713535, виданий Обласним територіальним медичним протитуберкульозним об'єднанням Волинської області);

з 05 січня 2015 року по 31 березня 2015 року (листок непрацездатності серії АГА №713784, виданий Обласним територіальним медичним протитуберкульозним об'єднанням Волинської області);

з 01 квітня 2015 року по 14 квітня 2015 року (листок непрацездатності серії АГА №713807. Виданий Обласним територіальним медичним протитуберкульозним об'єднанням Волинської області).

Наведені обставини вказують на відсутність у позивача можливості звернутись із обґрунтованим адміністративним позовом про оскарження наказу Міністерства юстиції України від 22 вересня 2014 року №2083-к "Про припинення державної служби ОСОБА_1" у межах строку звернення, встановленого частиною третьою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, та, на думку суду, вважаються поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

При цьому суд не приймає до уваги посилання відповідачів на повідомлення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності щодо необґрунтованості видачі та продовження деяких листків непрацездатності ОСОБА_1 та на обставини зникнення трудової книжки позивача, оскільки: виконавчою дирекцією Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності не наведено підстав та не надано відповідних доказів, які б вказували на безпідставність видачі листків непрацездатності у межах спірних правовідносин, а будь-які порушення правил оформлення чи обліку листків непрацездатності не спростовують перебування позивача на лікарняному у зв'язку із захворюванням; в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про причетність ОСОБА_1 до зникнення трудової книжки або вказували на факт ознайомлення з оскаржуваним наказом.

Частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси; ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Згідно частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Усталена практика Київського апеляційного адміністративного суду при розгляді питань щодо пропуску строків звернення до суду свідчить про необхідність дотримання фундаментального права на судовий захист, передбаченого Кодексу адміністративного судочинства України,; так, наприклад, про поважність пропущення строку звернення до суду Київський апеляційний адміністративний суд вказав в ухвалах від 22 червня 2015 року по справі №826/4372/15 від 23 липня 2015 року №826/8014/15.

Виходячи із викладеного, беручи до уваги відсутність в матеріалах справи доказів, які б достовірно підтверджували день, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду та необхідність задоволення відповідного клопотання; у свою чергу, визнання поважними причин пропущення строку звернення до суду вказує на необґрунтованість клопотань відповідачів про залишення адміністративного позову без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

2. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення коштів.

3. Відмовити у задоволенні клопотань Міністерства юстиції України та Головного територіального управління юстиції у Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.А. Кузьменко

Судді Р.О. Арсірій

К.Ю. Гарник