Справа № 802/2296/15-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2015-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

16 вересня 2015 р. Справа № 802/2296/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян М.Б.,

за участі секретаря судового засідання: Щербацької О.С.

позивача: ОСОБА_1

представників сторін:

відповідача: ОСОБА_2

третьої особи: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Козятинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору прокуратура Вінницької області

про: визнання протиправними дій

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернулась ОСОБА_1 до Козятинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору прокуратура Вінницької області про визнання протиправними дій.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначила, що відповідач дійшов необґрунтованих висновків про те, що в декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік, зазначено недостовірні відомості про доходи, які не відповідають даним Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів. Зокрема, зазначено, що в декларації не відображено суму одержаного доходу у вигляді дарування в сумі 396755 грн. 00 коп. Однак, з даними твердженнями Козятинської ОДПІ позивач не погоджується зазначаючи, що відповідач робить хибний висновок про наявність недостовірності оскільки квартира була відображена у ІІІ розділі декларації, що спростовує будь-які факти намагання приховати зазначене майно.

В судовому засіданні позивач позов підтримала та просила суд задовольнити його у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечувала та просила відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Представник третьої особи проти задоволення адміністративного позову не заперечувала.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, оцінивши наявні у справі докази, на засадах всебічного, повного і об'єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 з лютого 2011 року працює в органах прокуратури Вінницької області, а з 22 грудня 2014 року на посаді прокурора прокуратури Калинівського району Вінницької області.

Калинівським відділенням Козятинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області на підставі запиту прокуратури Вінницької області та наданої декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік проведено перевірку відомостей визначених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України " Про очищення влади" ОСОБА_1.

За результатами перевірки Калинівським відділенням Козятинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області складено висновок № 80 від 16 червня 2015 року про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" (а.с.12-13). Так, за результатами проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_1 в декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік, зазначено недостовірні відомості про доходи, які не відповідають даним Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів. Зокрема, зазначено, що в декларації не відображено суму одержаного доходу у вигляді дарування в сумі 396755 грн. 00 коп.

23 червня 2015 року прокуратура Вінницької області направила лист №11-901 вих-15 на адресу Козятинської ОДПІ Головного управління ДФС у Вінницькій області в якому просила провести додаткову перевірку щодо достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" ОСОБА_1

Листом № 2115/17-017 від 26 червня 2015 року Прокуратура Вінницької області повідомила, що висновком про результати перевірки достовірності відомостей передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" не передбачено відображення повноти та достовірності вказаних у розділі ІІ декларації даних про доходи декларанта. Таким чином, зміст висновку про результати перевірки достовірності відомостей передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" змінений (а.с. 15-16).

Вважаючи, дії Козятинської ОДПІ протиправними, а висновок № 80 від 16 червня 2015 не відповідає фактичним даним, є незаконним і таким, що не відповідає дійсності, оскільки він зроблений без врахування приписів чинного люстраційного законодавства так як у ньому відображені відомості, які ним не передбачені, а також він зроблений без врахування наданих позивачем пояснень та документів, позивач звернулася до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади проведення очищення влади (люстрації) для захисту та утвердження демократичних цінностей, верховенства права та прав людини в Україні визначаються Законом України "Про очищення влади" (далі - Закон).

Згідно ч. 1, 2 ст. 1 Закону очищення влади (люстрація) - це встановлена цим Законом або рішенням суду заборона окремим фізичним особам обіймати певні посади (перебувати на службі) (крім виборних посад) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування.

Очищення влади (люстрація) здійснюється з метою недопущення до участі в управлінні державними справами осіб, які своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю здійснювали заходи (та/або сприяли їх здійсненню), спрямовані на узурпацію влади Президентом України ОСОБА_4, підрив основ національної безпеки і оборони України або протиправне порушення прав і свобод людини

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади" заходи з очищення влади (люстрації) здійснюються в тому числі й щодо посадових та службових осіб органів прокуратури України.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 1 Закону України "Про очищення влади" протягом десяти років з дня набрання чинності цим Законом посади, щодо яких здійснюється очищення влади (люстрація), не можуть обіймати особи, зазначені у ч.ч.1, 2, 4, 8 ст. 3 цього Закону, а також особи, які не подали у строк, визначений цим Законом, заяви, передбачені ч. 1 ст. 4 цього Закону.

Згідно з ч. 8 ст. 3 Закону України "Про очищення влади" заборона, передбачена ч. 3 ст.1 цього Закону, застосовується до осіб, перевірка стосовно яких встановила недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), зазначених у поданих ними за попередній рік деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, складених за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", та/або невідповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) в їх деклараціях, набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених п.п.1-10 ч. 1 ст. 2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

Відтак, одним із методів очищення влади є здійснення перевірок достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та перевірок відповідності такого майна (майнових прав) законним доходам осіб, що підлягають перевіркам. При цьому, в разі виявлення недостовірності таких відомостей або ж встановлення невідповідності майна (майнових прав) законним доходам, до осіб, щодо яких здійснюється очищення влади (люстрація), застосовуються відповідні заборони.

Підстави й порядок проведення перевірок достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та перевірок відповідності такого майна (майнових прав) законним доходам осіб також визначаються Законом України "Про очищення влади".

Так, ч. 1 ст. 4 Закону України "Про очищення влади" встановлено, що особи, які перебувають на посадах, визначених у п.п. 1-10 ч. 1 ст. 2 цього Закону, подають керівнику або органу, зазначеному у ч. 4 ст. 5 цього Закону, власноручно написану заяву, у якій повідомляють про те, що до них застосовуються заборони, визначені частиною 3 або 4 ст.1 цього Закону, або повідомляють про те, що до них не застосовуються відповідні заборони, та про згоду на проходження перевірки, згоду на оприлюднення відомостей щодо них відповідно до цього Закону.

Згідно з ч. 4 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" організація проведення перевірки осіб (крім професійних суддів та осіб, зазначених в абзаці третьому цієї частини) покладається на керівника відповідного органу, до повноважень якого належить звільнення з посади особи, стосовно якої здійснюється перевірка.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті перевірці підлягають:

1) достовірність вказаних у заяві відомостей щодо незастосування заборон, передбачених частинами третьою та четвертою статті 1 цього Закону;

2) достовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру, поданій особою за минулий рік за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції" (далі - декларація), набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

За приписами ч. 7 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" керівник органу, передбачений ч. 4 цієї статті, не пізніше ніж на третій день після отримання заяви (за ч.1 ст.4 Закону України "Про очищення влади") надсилає до відповідних районних, міських (міст обласного значення), районних у містах територіальних органів державної влади за місцем проживання особи, до компетенції яких належить проведення перевірки відповідних відомостей, визначених у п. 1 ч. 5 цієї статті, запити про перевірку відомостей щодо особи, стосовно якої проводиться перевірка, до яких додаються копії заяви.

До відповідного районного, міського (міст обласного значення), районного у містах територіального органу державної влади за місцем проживання особи, до компетенції якого належить проведення перевірки відомостей, визначених п. 2 ч. 5 цієї статті, керівник органу, передбачений ч. 4 цієї статті, не пізніше ніж на третій день після отримання заяви надсилає запит про перевірку відповідних відомостей щодо особи, стосовно якої проводиться перевірка, до якого додається копія декларації особи.

Запити, передбачені абзацами першим та другим цієї частини, надсилаються одночасно.

У цей же день керівник органу, передбачений ч.4 цієї статті, надсилає повідомлення до Міністерства юстиції України про початок проходження перевірки особою, яке не пізніше ніж на п'ятий день з моменту його отримання розміщується на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України із зазначенням дня початку проходження перевірки.

Згідно з ч. 10 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" у разі встановлення за результатами перевірки недостовірності відомостей, визначених п. 2 ч. 5 цієї статті, орган, який проводив перевірку, протягом трьох робочих днів з дня виявлення всіх недостовірностей та/або невідповідностей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня отримання запиту та копії декларації особи, повідомляє про них особу, стосовно якої проводиться перевірка. Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтверджуючі документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування відповідним органом при підготовці висновку про перевірку.

Відповідно до ч. 12 цієї ж статті Закону України "Про очищення влади" у разі встановлення за результатами перевірки особи недостовірності відомостей, визначених пунктами 1 та/або 2 частини пятої цієї статті, орган, який проводив перевірку, надсилає копію висновку про результати перевірки до Міністерства юстиції України для офіційного оприлюднення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України інформації про надходження такого висновку та внесення до Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України "Про очищення влади", не пізніш як у триденний строк з дня одержання такого висновку.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України №563 від 16.10.2014 "Деякі питання реалізації Закону України "Про очищення влади" затверджено Порядок проведення перевірки достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади" (далі - Порядок № 563) та Перелік органів, що проводять перевірку достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади".

Відповідності до Переліку органів, що проводять перевірку достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №563 від 16.10.2014, обов'язок зі здійснення перевірок відомостей щодо заборон, які можуть бути застосовані до осіб у частині недостовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав), зазначених у поданих ними за попередній рік деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, складених за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", та/або невідповідності вартості майна (майнових прав), зазначеного (зазначених) у поданих ними деклараціях, набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених п.п.1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, покладено на Державну фіскальну службу України (далі - ДФС). Зазначене також відповідає повноваженням ДФС, які визначені пп.92-1 п.4 Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 236 від 21.05.2014, згідно з яким ДФС відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірку достовірності відомостей, зазначених у п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади".

Відповідно до п. 2 Порядку № 563 перевірки проводяться апаратом Державної фіскальної служби України, а також її територіальними органами (державними податковими інспекціями) за місцем проживання особи, стосовно якої проводиться перевірка. При цьому, перевірка відомостей щодо професійних суддів провадиться територіальними органами ДФС на підставі отриманого запиту про проведення перевірки та копії декларації.

Згідно з п.п. 19, 20 Порядку № 563 із метою проведення перевірки достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації за минулий рік, поданій особою, яка підлягає перевірці, набутого (набутих) за час перебування на посадах, зазначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, до ДФС надсилається запит за формою згідно з додатком 3 разом із засвідченими копіями декларації та трудової книжки (послужного списку) такої особи.

Державна фіскальна служба України у порядку, визначеному Мінфіном, проводить перевірку достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та/або відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, складеної в повному обсязі за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", за минулий рік, поданій особою, яка підлягає перевірці, набутого (набутих) за час перебування на посадах, зазначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел.

Пунктами 27, 28 Порядку № 563 визначено, що в разі встановлення за результатами перевірки недостовірності відомостей, зазначених у п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади", ДФС протягом трьох робочих днів з дня виявлення всіх фактів недостовірності та/або невідповідності відомостей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня надходження запиту та копії декларації особи, стосовно якої проводиться перевірка, повідомляє про них зазначеній особі.

Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за фактами, зазначеними у п.27 цього Порядку № 563, та підтвердні документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування ДФС під час підготовки висновку про перевірку.

Пунктом 35 Порядку № 563 передбачено, що якщо відповідь/висновок/копія судового рішення, що надійшли від органів перевірки за результатами перевірки, є неповними або суперечать іншим матеріалам перевірки, орган, в якому проводиться перевірка, з метою проведення додаткової перевірки чи уточнення отриманої інформації одноразово звертається із запитом до органів перевірки, які зобов'язані розглянути його та надати відповідь протягом десяти робочих днів.

Окрім того, на виконання норми за п. 20 Порядку № 563 Міністерством фінансів України наказом №1100 від 03.11.2014 затверджено Порядок проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади" (далі - Порядок №1100), яким визначено процедуру проведення органами ДФС перевірки достовірності відомостей, визначених п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади", зазначених особами, перелік яких наведено у п.п.1-11 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", у деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за минулий рік, за формою, встановленою Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції".

Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку №1100 його дія поширюється на осіб, стосовно яких проводиться перевірка, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи, визначені ч.4 ст.5 Закону України "Про очищення влади". Перевірка відомостей щодо членів сім'ї особи, стосовно якої проводиться перевірка, вказаних у декларації, не проводиться.

Пунктом 3 Порядку №1100 встановлено загальний алгоритм проведення органами Державної фіскальної служби України перевірки, який включає такі складові:

1) отримання від керівника відповідного органу, передбаченого ч.4 ст.5 Закону України "Про очищення влади", запиту про проведення перевірки достовірності відомостей щодо особи, стосовно якої проводиться перевірка, а також копії декларації цієї особи;

2) одержання у разі необхідності та в межах повноважень, визначених Податковим кодексом України, від державних органів, органів місцевого самоврядування, банків, інших юридичних осіб публічного права, а також платників податків інформації, копій підтвердних документів, які стосуються відомостей, зазначених у декларації;

3) проведення перевірки, що фактично полягає в:

- аналізі наявної в контролюючого органу податкової інформації щодо доходів, отриманих особою, стосовно якої проводиться перевірка, з метою з'ясування джерел їх отримання, в тому числі щодо повноти їх відображення в декларації;

- порівнянні відомостей про вказане в декларації майно (майнові права), набуте (набуті) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", з наявною в контролюючого органу податковою інформацією про майно (майнові права) такої особи з метою з'ясування достовірності відомостей щодо його (їх) наявності;

- порівняльному аналізі наявної інформації з метою засування відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України Про очищення влади, доходам, отриманим із законних джерел;

4) повідомлення особі, стосовно якої проводиться перевірка, про виявлення перевіркою всіх недостовірностей та/або невідповідностей;

5) одержання від особи, стосовно якої проводиться перевірка, письмового пояснення та підтвердних документів щодо виявлених перевіркою недостовірностей та/або невідповідностей з метою обов'язкового їх розгляду та врахування при підготовці висновку про перевірку;

6) підготовка висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади", за встановленою формою та надсилання його відповідному органу, від якого отримано запит про перевірку та копію декларації особи, стосовно якої проводилася перевірка.

Пунктом 4 Порядку № 1100 визначено, що при проведенні перевірки використовується наявна в інформаційних ресурсах контролюючих органів податкова інформація, інформація, що міститься в податкових деклараціях платників податків (у разі їх подання відповідно до законодавства), інша інформація, що надійшла до контролюючих органів.

При перевірці контролюючим органом використовується інформація, надана особою, стосовно якої проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом контролюючого органу, а також інформація, що надходить від суб'єктів інформаційних відносин та платників податків (фізичних та юридичних осіб) в установленому законом порядку.

Відповідно до п. 6 Порядку №1100 отримана та узагальнена податкова інформація порівнюється на предмет її достовірності з даними, вказаними в декларації.

За результатами такого порівняння встановлюється відсутність/наявність недостовірностей та/або невідповідностей між податковою інформацією та вказаними в декларації відомостями, а також відсутність/наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел.

Недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо особою, стосовно якої проводиться перевірка, не вказано або вказано неповну інформацію про таке майно (майнові права) у декларації.

Наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п. 1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо вартість такого майна (майнових прав) перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел.

Пунктом 12 Порядку № 1100 визначено, що в разі встановлення за результатами перевірки недостовірностей та/або невідповідностей у будь-якому з розділів декларації контролюючий орган, крім одержання в межах своїх повноважень від державних органів, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб публічного права, а також платників податків інформації та копій необхідних документів щодо зазначених відомостей, протягом трьох робочих днів з дня виявлення таких недостовірностей та/або невідповідностей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня отримання запиту та копії декларації особи, стосовно якої проводиться перевірка, повідомляє про них таку особу з метою отримання пояснень причин виникнення недостовірностей та/або невідповідностей та копій документів, які підтверджують зазначені у декларації відомості.

Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтвердні документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування відповідним контролюючим органом при підготовці висновку про результати перевірки.

Згідно з п. 14 Порядку № 1100 висновок про результати перевірки, підписаний керівником контролюючого органу (або особою, яка виконує його обов'язки), який проводив перевірку, надсилається керівнику органу, передбаченому ч.4 ст.5 Закону України "Про очищення влади", не пізніше ніж на шістдесятий день з дня початку проходження перевірки.

Одночасно з надсиланням висновку про результати перевірки контролюючий орган, який проводив перевірку, надсилає копію такого висновку до Міністерства юстиції України.

Якщо після надсилання висновку про результати перевірки від органу, в якому проводиться перевірка, одноразово надходить запит з метою проведення додаткової перевірки чи уточнення отриманої інформації, контролюючий орган зобов'язаний розглянути його та надати відповідь протягом десяти робочих днів.

Окрім того, чинним законодавством України гарантоване право особи, стосовно якої проводиться перевірка, оскаржити рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, якщо вона вважає свої права порушені внаслідок проведення вказаної вище перевірки. Так, ст. 9 Закону України "Про очищення влади" встановлено, що рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень при виконанні цього закону оскаржуються в судовому порядку, а у відповідності до абз.2 п. 11 ст. 5 цього ж Закону, висновок про результати перевірки достовірності відомостей, визначених п.п.1, 2 ч.5 ст.5 може бути оскаржений особою в судовому порядку. Також і п. 39 Порядку № 563 передбачено, що висновок про проведення перевірки достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав), зазначених у поданій особою за попередній рік декларації, та/або невідповідності вартості майна (майнових прав), зазначеного (зазначених) у декларації особи, що набуте (набуті) за час перебування на посадах, доходам, отриманим із законних джерел, може бути оскаржений особою в судовому порядку.

Так, ОСОБА_1 є особою, яка займає посаду, щодо якої, у відповідності до п. 7 ч. 1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", здійснюються заходи з очищення влади (люстрації) та щодо якої проводиться перевірка достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, поданій особою за минулий рік за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", набутого (набутих) за час перебування на посаді судді, доходам, отриманим із законних джерел, як це встановлено п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади".

Із врахуванням вищезазначених вимог законодавства вбачається, що перевірка позивача проводилась Калинівським відділенням Козятинської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області, яка є повноважним органом на проведення такої перевірки, відповідно до зазначених вище приписів ч.7 ст.5 Закону України "Про очищення влади", п.2 Порядку № 563, Переліку органів, що проводять перевірку, п.п.92-1 п.4 Положення про Державну фіскальну службу України.

Відтак, Козятинська ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області, проводячи перевірку достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру доходам, отриманим із законних джерел, стосовно ОСОБА_1 діяла виходячи з наданих їй законом повноважень і за наявності для того достатніх правових підстав.

Досліджуючи зміст оскаржуваного висновку, судом зясовано, що для проведення перевірки отримувався запит про перевірку, копія декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру за 2014 рік, а також копія трудової книжки та заява ОСОБА_1 на проведення перевірки передбаченої Законом України "Про очищення влади". Також у висновку відображено, що надсилалися запити про надання відомостей про ОСОБА_1 до центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів, реєстраційної служби Калинівського районного управління юстиції Вінницької області, центру надання послуг пов'язаних з використанням автотранспортних засобів з обслуговуванням м. Калинівка та Калинівського району, Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області, Державного агентства земельних ресурсів України, Державної інспекції України з безпеки на морському та річковому транспорті, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. При проведенні перевірки використано інформацію про наявність повітряних суден, зареєстрованих у Державному реєстрі цивільних повітряних суден України, договір дарування від 30 серпня 2014 року та технічний паспорт на квартиру від 21 жовтня 2014 року.

Висновок сформований із урахуванням наданих позивачем письмових пояснень. Зокрема, в тексті цього висновку відображено, що відповідно до наданих пояснень ОСОБА_1 зазначила, що під час заповнення декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік в графі 25 Розділу ІІІ декларації вказала квартиру, а в графі "сума витрат на придбання у власність" не зазначала суми оскільки квартиру купили батьки за власний кошт і лише під час проведення перевірки позивачу стало відомо, що квартиру яку придбали батьки оформлена на останню по договору дарування.

Таким чином, відповідачем дотримано порядок проведення перевірки та формування висновку № 80 від 16 червня 2015 року.

Стосовно твердження позивача про те, що про квартиру, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 оформлено на нею стало відомо лише під час перевірки суд зазначає наступне.

Главою 55 ст. 717 Цивільного кодексу України визначено, що за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов'язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.

Відповідно до договору дарування № 1198 з однієї сторони ОСОБА_5 (Дарувальник) та з другої сторони ОСОБА_1 (Обдаровувана) діючи добровільно і перебуваючи при здоровому розумі і ясній пам'яті, розуміючи значення своїх дій, попередньо ознайомлені нотаріусом з приписами цивільного законодавства, що регулюють укладений правочин уклали договір (а.с. 34-35).

Пунктом 1.1. договору визначено, що Дарувальник передав, а Обдаровувана, прийняла у власність належну Дарувальнику на праві приватної власності квартиру під № 16 по вулиці Леніна, 3 в місті Калинівка, Вінницької області.

Так, п. 4.9 договору визначено, що підписання цього договору буде свідчити про те, що цей договір нами Дарувальником та Обдаровуваною прочитано особисто, зміст цього документу нам зрозумілий і відповідає нашій волі, а предмет дарування квартира АДРЕСА_2 фактично прийнята Обдаровуваною (зворотній бік а.с. 34).

Тому з урахуванням зазначеного, суд не погоджується з твердженнями позивача, що останній стало відомо про квартиру, яка оформлена на нею лише під час перевірки.

Окрім того, суд не погоджується з твердженнями позивача, що саме лише не відображення нею майна в декларації без встановлення факту невідповідності вартості майна доходам, набутих ним із законних джерел не є недостовірними відомостями в розумінні п. 2 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" та не підлягає відображенню у висновку як недостовірні відомості, а лише як невідповідність (яка була нею пояснена), з огляду на таке.

За положеннями ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" перевірці підлягають, зокрема, достовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру, поданій особою за минулий рік, набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

З аналізу п. 6 Порядку №1100 слідує, що за результатами порівняння податкової інформації на предмет її достовірності з даними, вказаними в декларації встановлюється:

- відсутність/наявність недостовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації;

- відсутність/наявність недостовірності цих відомостей та невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел;

- відсутність/наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч.1 ст.2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел.

При цьому недостовірність відомостей щодо наявності майна - не зазначення або зазначення неповної інформації про таке майно (майнові права) у декларації. А невідповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п.1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, - перевищення вартості майна (майнових прав) суми доходів, отриманих із законних джерел.

Відповідно до вимог статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час розгляду справи відповідачем були доведені ті обставини, на яких ґрунтувались його заперечення на позов.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, суд вважає, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, з дотриманням вимог ч. 3 статті 2 КАС України, в зв'язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до положень ст. 94 КАС України підстави для присудження судового збору у справі відсутні.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Мультян Марина Бондівна