Справа № 2а-717/11/2670
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2011-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

19 січня 2011 року № 2а-717/11/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

За позовомЗаступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Державного комітету України із земельних ресурсів
до Київської міської ради
Третя особа на стороні відповідачаОСОБА_1
провизнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 28.08.2008 року № 216/216
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся Заступник прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Державного комітету України із земельних ресурсів з позовом до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2008 року № 216/216, відповідно до якого ОСОБА_1 передано земельну ділянку.

Відповідно до п. 4, п. 6 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства та чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено вимоги до позовної заяви, зокрема пунктом 4 частини 1 цієї статті встановлено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частиною третьою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що заступник прокурора міста Києва просить визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської ради від 28.08.2008 року № 216/216, про яке, як вбачається із пояснень викладених у позовній заяві, прокуратура дізналася в липні 2010 року під час проведення перевірки робочою групою з аналізу стану додержання законодавства у сфері земельних відносин.

Однак, в порушення зазначених норм позивачем не надано суду доказів, а саме матеріалів перевірки, які б підтверджували доводи позивача про початок та безпосередньо про проведення перевірки додержання вимог земельного та містобудівного законодавства щодо спірної ділянки міжвідомчою робочою групою з аналізу стану додержання законодавства у сфері земельних відносин, створеної відповідно до розпорядження Президента України № 23.06.2010 року № 956/2010-рп, що в свою чергу створює перешкоди для відкриття провадження у справі з точки зору необхідності перевірки дотримання вимог ст. 99 КАС України.

Крім того, позивач посилається на те, що звертається в інтересах Державного комітету України із земельних ресурсів. Проте, у позові відсутнє обґрунтування - які саме конкретні функції виконує комітет у спірних відносинах, які саме конкретно права комітету порушені та якими правовими актами ці права передбачені у спірних відносинах, з огляду на те, що власником землі є територіальна громада м. Києва від імені якої права власника здійснює Київська міська рада.

В позовній заяві також відсутнє обґрунтування та клопотання щодо залучення третьої особи, визначеної у вступній частині позову.

В позовній заяві, в контексті перевірки дотримання вимог ст. 99 КАС України, не визначено причин, що перешкоджали зверненню до суду від дати опублікування спірного рішення в офіційному виданні Київської міської ради газеті «Хрещатик»№ 36 за березень 2009 року.

Окрім цього, виходячи із змісту ч. 3 статті 106 КАС України субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу та третій особі копії позовної заяви та доданих до неї документів, направленням яких забезпечується право відповідача та третьої особи знати про підстави та предмет заявленого позову, а також про докази, якими обґрунтовуються висунуті до нього вимоги, що, в свою чергу надає відповідачу можливість належним чином та своєчасно реалізувати своє право на підготовку до справи, вироблення своєї позиції у справі та захист проти висунутих до нього вимог.

Таке тлумачення обовязку відповідача, щодо направлення копії позову та доданих до нього документів, відповідає завданням адміністративної юстиції, яким є захист прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України) та принципам адміністративного судочинства, зокрема, принципам змагальності та рівності учасників адміністративного процесу (п. 3, 4 ст. 7 КАС України), останній з яких означає наділення сторін рівними правами та обов'язками, надання їм рівних можливостей щодо участі у процесі та відстоюванні своєї позиції.

У взаємозвязку з наведеним, суд зазначає, що в адміністративному судочинстві обовязок направлення копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів покладений саме на субєкта владних повноважень (ч. 3 ст. 106 КАСУ), що має забезпечити рівні процесуальні можливості захисту прав, свобод та інтересів фізичної та юридичної особи у справі за позовом субєкта владних повноважень.

Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 01.04.2010 р. по справі № К-50566/09 зазначив, що внаслідок ненадання до фіскального чеку опису вкладення, неможливо ідентифікувати, які саме документи було направлено рекомендованим листом.

При цьому, як зазначено у Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Салов проти України" (від 06.09.2005 року, № 65518/01, п. 87), яке опубліковано в "Офіційний вісник України" (№ 4, 2006 р.), принцип змагальності процесу означає, що стороні повинна бути надана можливість ознайомитись з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них.

З урахуванням принципів та завдань адміністративного судочинства, належними доказами направлення копії позовної заяви та доданих матеріалів є документи, які містять інформацію щодо переліку направлених відповідачу документів, а також щодо адреси, за якою направлені документи.

При цьому, правила щодо належності доказів в даному випадку спрямовані на досягнення процесуальної економії через усунення перешкод для відкриття провадження у справі, розгляду і вирішення адміністративної справи протягом розумного строку.

Списки згрупованих поштових відправлень, додані позивачем до позовної заяви, не містять інформації щодо переліку документів, надісланих поштовими відправленнями та адрес, за якими надіслані зазначені документи, а отже не є належним доказом виконання обовязків позивача як субєкта владних повноважень, щодо направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу та третій особі.

В той же час, вказана інформація викладається в описі вкладення до поштового відправлення з відміткою поштового органу про дату здійснення такого відправлення.

Відповідно до частини 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки в строк до 01 лютого 2011 року включно, а саме: надати суду всі матеріли перевірки додержання вимог земельного та містобудівного законодавства в місті Києві, у т.ч. вхідні супровідні листи відповідача на запити прокуратури; обґрунтування залучення третьої особи та відповідно клопотання; обґрунтування щодо причин, які перешкоджали зверненню до суду від дати опублікування спірного рішення в офіційному виданні Київської міської ради газеті «Хрещатик»№ 36 за березень 2009 року; обґрунтування - які саме функції виконує Державний комітет України із земельних ресурсів, які саме права комітету порушені та якими правовими актами ці права передбачені у спірних відносинах; належний доказ направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві та третій особі (опис вкладення).

Керуючись ст. 106, ч. 1 ст. 108, ст. 160, ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Державного комітету України із земельних ресурсів залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків до 01 лютого 2011 року включно.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в строки і порядку передбачені статтями 185 187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.А. Кармазін