Справа № 820/5604/15
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2015-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 вересня 2015 р. № 820/5604/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бадюков Ю.В.,

при секретарі судового засідання - Кікоян Г.О.,

за участю позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до державної податкової інспекції у Зміївському районі Головного управління Міндоходів у Харківській області, третя особа АТ ОСОБА_4 Аваль про скасування податкового повідомлення - рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1О.) звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової інспекції у Зміївському районі Головного управління ДФС у Харківській області (далі по тексту відповідач, ДПІ у Зміївському районі, контролюючий орган), в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення від 10 грудня 2014 р. за № НОМЕР_1 про збільшення ОСОБА_1 суми грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування на загальну суму 18098, 86 грн., в тому числі за основним платежем 14343, 09 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) 3755, 77 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що рішення АТ «ОСОБА_4 Аваль» про анулювання (прощення) заборгованості по сплаті пені за кредитним договором № 2 від 27 жовтня 2008 року було прийняте 26 червня 2013 року, тобто після спливу строку позовної давності до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Таким чином, вважає позивач, дохід ОСОБА_1 у вигляді анульованої суми боргу по сплаті пені, отриманий нею як додаткове благо, не повинен включатися до її загального місячного (річного) оподатковуваного доходу, оскільки анулювання (прощення) заборгованості по сплаті пені за кредитним договором № 2 від 27 жовтня 2008 року відбулося після закінчення строку позовної давності до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Як наслідок, відповідне податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов'язання у зв'язку з отриманням мною доходу у вигляді додаткового блага підлягає скасуванню.

Представник відповідача надав до суду письмові заперечення проти позову, в яких послався на необґрунтованість позовних вимог позивача, оскільки актом документальної позапланової невиїзної перевірки № 2490/17/НОМЕР_2 від 25.11.2014 р. встановлено, що ОСОБА_1 за період з 01.01.2013 р. по 31.12.2013 р. отримала доходи у вигляді додаткового блага (ознака доходу « 126»), а саме, анулювання (прощення) боргу. Сума доходу у розмірі 85 720, 55 грн. відображена ПАТ «ОСОБА_6 Аваль» у Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, та сум утриманого з них податку, а тому дохід у вигляді додаткового блага згідно з Податковим кодексом має бути включено до загального річного оподаткованого доходу та відображено в податковій декларації про майновий стан і доходи, що не було зроблено позивачем, у звязку з чим відповідачем було правомірно прийнято оскаржуване податкове повідомлення рішення.

Позивач та його представник в судовому засіданні, позов підтримали та просили його задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні, просив відмовити в задоволені позову з підстав, що зазначені в письмових запереченнях на адміністративний позов та матеріалах перевірки.

Перевіривши матеріали справи і оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд визнає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Листом від 13.07.2014 року ОСОБА_1 звернулася до ДПІ у Зміївському районі з питання надання декларації про майновий стан і доходи за 2013 рік у звязку з отриманням нею доходу у вигляді додаткового блага.

Листом від 25.07.2014 року ДПІ повідомила заявницю про необхідність самостійно надати податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2013 рік до ДПІ у Зміївському районі, оскільки згідно відомостей з ЦБД ДРФО ДПА України громадянка ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2) у 2013 році від ПАТ «Райффанзен банк Аваль» отримала дохід у вигляді додаткового блага в сумі 85720, 55 грн.

Як вбачається з матеріалів справи на адресу АТ «ОСОБА_4 Аваль» ДПІ у Зміївському районі направило лист від 15.07.2014 року № 1534/10/20-09-17-54 «Про надання інформації» на який АТ «ОСОБА_4 Аваль» листом від 15.10.2014 року № 09-2-0/2411 повідомив про нарахування ОСОБА_1 доходу у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за кредитом., яке здійснювалося з повідомленням боржника про таке анулювання боргу. До вказаного листа був доданий додаток лист від 16.06.2013 року, згідно якого АТ «ОСОБА_4 Аваль» повідомив ОСОБА_1 що за кредитним договором № 2 від 27.10.2008 року їй анульовано (прощено) заборгованість за пенею в розмірі 85720, 55 грн. Крім того, вказаним листом позивача під підпис було ознайомлено із змістом підпункту «д» 164.2.17 пункту 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Відповідно до відомостей з центральної бази ДРФО Міністерства доходів і зборів України станом на 06.10.2014 року, позивач протягом 2013 року отримав дохід у вигляді додаткового блага, який згідно з вимогами Податкового кодексу України має бути включено до загального річного оподаткованого доходу та відображено в податковій декларації про майновий стан і доходи.

Судом встановлено, що 25.11.2014 року на підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 54.3.1 п. 54.3 ст. 54, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.2, п. 78.1 ст. 78, п. 79.1, п. 79.2, ст. 79 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 р. за №2755-VІ та наказу ДПІ у Зміївському районі ГУ Міндоходів у Харківської області від 10.11.14 р. № 373 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки головним державним ревізором -інспектором відділу доходів і зборів з фізичних осіб ОСОБА_7 проведена документальна позапланова невиїзна перевірка фізичної особи ОСОБА_1 за результатами якої було складено акт «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних сум податків до бюджету ОСОБА_1, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 за період з 01.01.13 р. по 31.12.13 р.» № 2490/17/НОМЕР_2 від 25.11.2014 р. (далі по тексту акт перевірки).

Зазначеним актом перевірки встановлено порушення позивачем пп. 49.18.4 п. 49.18. ст. 49 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 р. №2755-VI, в частині неподання податкової декларацій про майновий стан і доходи за 2013 рік (термін подання 30.04.2014 р.) та п. 167.1 ст. 167, п. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, ст. 179, п. 167.1 ст. 167 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 р. №2755-VI, в частині невиконання обовязку включення до сукупного оподатковуваного доходу доходів у вигляді додаткового блага у сумі 85720, 55 грн., та не нараховано і не сплачено податок на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування у сумі 14343, 09 грн.

На підставі висновків акта перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 10 грудня 2014 р. за № НОМЕР_1 про збільшення ОСОБА_1 суми грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування на загальну суму 18098, 86 грн., в тому числі за основним платежем - 14343, 09 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 3755, 77 грн.

Як вбачається з акта перевірки, ОСОБА_1 за період з 01.01.2013 р. по 31.12.2013 р. отримала доходи у вигляді додаткового блага - анулювання (прощення) боргу в сумі 85 720, 55 грн., яка в якості доходу відображена ПАТ «ОСОБА_6 Аваль» у Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, та сум утриманого з них податку.

Також в акті перевірки встановлено, що згідно з листа (вих. № 04-2-0/2411 від 15.10.2014 р.) від АТ «ОСОБА_4 Аваль» в податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податку (ф 1-ДФ) за 2-й квартал 2013 року відображено нарахований та виплачений дохід фізичної особи ОСОБА_1 (РКОПП НОМЕР_2) з ознакою доходу 126 у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за пенею в розмірі 85 720, 55 грн. за кредитним договором № 21 від 27.10.2008 року, анулювання відбулось 26 червня 2013 року. АТ «ОСОБА_4 Аваль» під особистий підпис повідомив ОСОБА_1 про анулювання (прощення) боргу в порядку, передбаченому пунктом 164.2.17 д) Податкового кодексу України.

Перевіркою встановлено порушення п.п. «д» п.п.164.2.17, п.164.2, ст.164 Податкового кодексу України, в результаті чого виявлено неподання декларації про майновий стан та доходи, в якій не визначено та не сплачено у строки, встановлені законодавством, суму грошового зобовязання з податку на доходи з фізичних осіб у розмірі 14 343,09 грн..

Суд зазначає, що додаткове благо це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з використанням обовязків трудового найму або не є винагородою за цивільно правовим договором (угодою), укладеним з таким платником податку.

Згідно з п.п. 164.2.17«д», п. 164.2, ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником як додаткове благо у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не повязаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання (прощення) боргу та включає суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду у якому такий борг було анульовано (прощено), боржник самостійно сплачує податок з таких доходів і відображає їх у річній Податковій декларації.

У п. 49.1 ст. 49 Податкового кодексу України встановлено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків. При цьому відповідно до п.п. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49 ПКУ податкова декларація для платників податку на доходи фізичних осіб подається до 1 травня року. При цьому, позивач не включив до податкової декларації про майновий стан та доходи за 2013 рік та не сплатив у строки визначені законодавством суми по податку на доходи з фізичних осіб в результаті отримання доходи у вигляді додаткового блага.

Відповідно до п.167.1 ст.167 Податкового кодексу України ставка податку становить 15% бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих), у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв'язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами; виграшу в державну та недержавну грошову лотерею, виграш гравця (учасника), отриманий від організатора азартної гри.

Якщо база оподаткування в календарному місяці перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року, до суми такого перевищення застосовується ставка 17 відсотків.

Таким чином, у разі якщо кредитор (банк) з урахуванням вимог п.п. «д» п.п. 164.2.17, п.164.2, ст.164 Податкового кодексу України анулює (прощає) суму боргу платника податку за кредитним договором, слід вважати що такий кредитор надав (виплатив) платнику податку дохід у вигляді додаткового блага.

При цьому, дохід у вигляді суми анульованого боргу, наданий платнику податку, кредитор (банк) має відобразити у податковій звітності за підсумками звітного періоду, в якому було нараховано такий дохід, а платник податку зобовязаний подати річну Податкову декларацію до контролюючого органу за місцем податкової адреси, відобразити у ній такий дохід і самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити зазначену суму податкового зобовязання.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Статтею 86 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні (ч. 1 ст. 86); ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 2 ст. 86); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших субєктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Будь-яке рішення чи дії суб'єкта владних повноважень має бути законними та обґрунтованими , прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об'єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що прийняте ДПІ податкове повідомлення-рішення від 10 грудня 2014 р. за № НОМЕР_1 про збільшення ОСОБА_1 суми грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування на загальну суму 18098, 86 грн., в тому числі за основним платежем 14343, 09 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) 3755, 77 грн. не підлягає скасуванню, як таке, що прийняте з порушенням ч. 3 ст. 2 КАС України, а позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 98, 158-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до державної податкової інспекції у Зміївському районі Головного управління Міндоходів у Харківській області, третя особа АТ ОСОБА_4 Аваль про скасування податкового повідомлення рішення - відмовити у повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Бадюков Ю.В.