Справа № 362/5726/15-а
Суддя: Саприкіна І.В.
Дата ухвалення: 2015-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 362/5726/15-а Головуючий у 1-й інстанції: Марчук О.Л. Суддя-доповідач: Саприкіна І.В.
У Х В А Л А

Іменем України

16 вересня 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді: Саприкіної І.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

при секретарі: Погорілій К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 1 ст. 41 КАС України, апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2015 року по справі за її позовом до державного виконавця відділу Державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області Ляш Юлії Павлівни про прийняття позовної заяви та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернулася до Васильківського міськрайонного суду Київської області з адміністративним позовом до державного виконавця відділу Державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області Ляш Юлії Павлівни про прийняття позовної заяви та скасування постанови.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2015 року позивачці надано строк для усунення недоліків її адміністративного позову, оскільки: у позовній заяві не зазначено адресу електронної пошти позивача, якщо така є та адресу електронної пошти відповідача, якщо така відома, а також в зв'язку з необхідністю з урахуванням норми ст. 47 КАС України визначитись із процесуальним статусом КС «Народний кредит» та викладення позовних вимог, згідно з ч. 4 ст. 105 КАС України.

Не погоджуючись з таким судовими рішеннями, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати незаконну, на її думку, ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до того ж суду для продовження розгляду. При цьому апелянтка посилається на незаконність, необґрунтованість та необ'єктивність оскаржуваного рішення, порушення судом норм процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно вимог ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються: …; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі;… .

З аналізу даної правової норми вбачається, що в своєму позові позивач зобов'язаний зазначити ім'я (найменування) відповідача, посаду і місце служби посадової чи службової особи, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, адресу електронної пошти, якщо такі відомі. Також він зобов'язаний викласти обставини (підстави позову), за яких, як він вважає, було порушено його права, свободи чи законні інтереси, з посиланням на докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом та наявність підстав для звільнення від доказування. Крім того, в прохальній частині мають бути сформульовані позовні вимоги з врахуванням ч. 3 та ч. 4 ст. 105 КАС України. Доцільно також зазначити норму закону, яка регулює спірні відносини, що є предметом судового розгляду, а також може бути надано правову оцінку обставинам, викладеним в позовній заяві.

Разом з тим, в позовній заяві не зазначено адресу електронної пошти позивачки та відповідача.

Колегія суддів одразу зауважує, що не зазначення адреси електронної пошти позивача та відповідача фактично свідчить про те, що вона не була відома позивачу, а тому недоцільно за вказаних судом першої інстанції підстав було залишати даний позов без руху. При цьому колегія звертає увагу на наступне.

Статтею 6 КАС України передбачено гарантоване право кожному на захист його прав, свобод та інтересів незалежним та неупередженим судом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена. До адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

З тексту ст. 6 Конвенції прямо витікає, що доступність правосуддя є невід'ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 р., ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід'ємне право особи на доступ до суду.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Отже, не зазначення своєї електронної адреси та електронної адреси відповідача (службової особи органу державної влади) не повинно бути перепоною для захисту законних прав осіб, реалізованих шляхом звернення до суду.

Також не може слугувати перепоною для захисту прав невірне зазначення статусу КС «Народний кредит», оскільки усунення даних непорозумінь можливе в процесі розгляду справи

Крім того, необхідно звернути увагу на положення ст. 11 КАС України. А саме:

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять (ч. 2).

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 3).

Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи (ч. 4).

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Тобто дані обставини суд повинен з'ясувати при розгляді справи по суті в судовому засіданні. При цьому судом першої інстанції повинні враховуватися положення ст. 6 КАС України, яка гарантує право на судовий захист.

Крім того, позивачем позовні вимоги сформульовано у відповідності до вимог ч. 4 ст. 105 КАС України, зокрема, п. 1 даної норми (скасування рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю). Будь-які неточності або незрозумілості можуть бути з'ясовані під вирішення спору по суті. Крім того, з тексту адміністративного позову зрозуміло і номер виконавчого провадження і хто є боржником.

За таких підстав колегія суддів знаходить, що ухвала суду першої інстанції, за змістом якої адміністративний позову було залишено без руху підлягає скасуванню. Дану справу належить повернути до суду першої інстанції для вирішення питання відкриття провадження та продовження судового розгляду.

Згідно зі ст. 199 КАС України за наслідками апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду і постановити нову з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Отже, колегія суддів прийшла до висновку про необхідність скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи для вирішення питання відкриття провадження та продовження розгляду.

Керуючись, ст.ст. 3, 15, 17, 19, 41, 195, 196, 199, 205, 206 КАС України, колегія суддів -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2015 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження по справі та продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена, оскільки не перешкоджає подальшому руху справи.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Саприкіна І.В.

Судді: Карпушова О.В.

Кобаль М.І.