Справа № 802/1938/15-а
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2015-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

14 вересня 2015 р. Справа № 802/1938/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Комара П.А.,

за участю:

секретаря судового засідання: Середюка М.А.

представника позивача: ОСОБА_1

за відсутності відповідача

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: фермерського господарства "Скала"

до: Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування припису

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулося фермерське господарство "Скала" із позовом до Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування припису.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за наслідками позапланової перевірки відповідачем складений припис №000403/14 від 28.04.2015р., яким встановлено, що на момент проведення перевірки при видобуванні піску фермерським господарством скала знято поверхневий шар ґрунту на земельній ділянці площею 2,7467 га, яка не входить в межі орендованої земельної ділянки господарства, що визначена на кадастровому плані, який складений Вінницькою регіональною філією ДП "Центр ДЗК", без спеціального дозволу на заняття та перенесення ґрунтового покриву, що є порушенням ст. 168 Земельного кодексу України.

На думку позивача, припис відповідача є протиправним та підлягає скасуванню.

У позовній заяві позивач також зазначив, що ФГ "Скала" не порушувало умов знаття та перенесення ґрунтового покриву на земельній ділянці, оскільки здійснювало використання орендованої земельної ділянки згідно чинного дозволу, доказом чого є відсутність посилання Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області на конкретні порушення у протоколі, акті перевірки, скасованій Липовецьким районним судом Вінницької області постанові про адміністративне правопорушення та оскаржуваному приписі.

Представник позивача у судовому засіданні надав пояснення, що відтворюють зміст позовної заяви, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце судового розгляду справи у судове засідання не з'явився із невідомих для суду причин.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши усі обставини справи та надавши їм юридичну оцінку, суд встановив наступне.

28.04.2015р. старший державний інспектор сільського господарства у Вінницькій області ОСОБА_2 склав припис, яким встановлено позивачем порушення, а саме: на момент проведення перевірки при видобуванні піску фермерським господарством скала знято поверхневий шар ґрунту на земельній ділянці площею 2,7467 га, яка не входить в межі орендованої земельної ділянки господарства, що визначена на кадастровому плані, який складений Вінницькою регіональною філією ДП "Центр ДЗК", без спеціального дозволу на заняття та перенесення ґрунтового покриву, що є порушенням ст. 168 Земельного кодексу України та запропоновано у 30-ти денний термін усунути порушення вимог земельного законодавства.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Указом Президента України від 13.04.2011 року №459/2011 затверджене Положення про Державну інспекцію сільського господарства України (Держсільгоспінспекція України), яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України (далі - Міністр), входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Держсільгоспінспекція України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства аграрної політики та продовольства України (Мінагрополітики України), іншими актами законодавства України, дорученнями Президента України та Міністра.

В силу пункту 5 Положення про Державну інспекцію сільського господарства України, Держсільгоспінспекція України та її посадові особи в межах своїх повноважень мають право, між іншим, складати акти перевірок, протоколи про адміністративні правопорушення та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, давати обов'язкові для виконання приписи (розпорядження), а також подавати в установленому законодавством порядку до відповідних органів матеріали перевірок для притягнення винних осіб до відповідальності.

За правилами частини 2 статті 188 Земельного кодексу України порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом, яким є Закон України "Про державний контроль за використанням та охороною земель".

Статтею 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" передбачено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема: давати обов'язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання законодавства про охорону земель відповідно до їх повноважень; складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у вказаній сфері та розглядати відповідно до вимог чинного законодавства про адміністративні правопорушення.

Наведена норма права також кореспондує з приписами частини 1 статті 144 Земельного кодексу України, відповідно до якої у разі виявлення порушення земельного законодавства державний інспектор сільського господарства, державний інспектор з охорони довкілля складає протокол про порушення та видає особі, яка допустила порушення, вказівку про його усунення у 30-денний строк. Якщо особа, яка допустила порушення земельного законодавства, не виконала протягом зазначеного строку вказівки державного інспектора щодо припинення порушення земельного законодавства, державний інспектор сільського господарства, державний інспектор з охорони довкілля відповідно до закону накладає на таку особу адміністративне стягнення та повторно видає вказівку про припинення правопорушення чи усунення його наслідків у 30-денний строк.

Згідно частини 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.

Частиною 7 вказаної статті зазначено, що на підставі акта, який складено за результатами здійснення планового заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, протягом п'яти робочих днів з дня завершення заходу складається припис, розпорядження або інший розпорядчий документ про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до частини 8 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" припис - це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Частина 9 статті 4 вказаного Закону передбачає, що невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб'єкта господарювання згідно із законом.

Отже, Державна інспекція сільського господарства України через свої територіальні підрозділи здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності.

Відповідно до статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов'язані забезпечувати використання землі за цільовим призначенням та за свій рахунок приводити її у попередній стан у разі незаконної зміни її рельєфу, за винятком випадків незаконної зміни рельєфу не власником такої земельної ділянки.

Так судом встановлено, що згідно договору оренди №395, укладеного з Липовецькою районною державною адміністрацією 06.12.2011р., ФГ "Скала" використовує земельну ділянку на території Вахнівської сільської ради за межами населеного пункту площею 4,11 га для розміщення кар'єру з видобування піску.

Частинами 2, 3 ст. 168 Земельного кодексу України передбачено, що власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі; при здійсненні діяльності, пов'язаної з порушенням поверхневого шару ґрунту, власники земельних ділянок та землекористувачі повинні здійснювати зняття, складування, зберігання поверхневого шару ґрунту та нанесення його на ділянку, з якої він був знятий (рекультивація), або на іншу земельну ділянку для підвищення її продуктивності та інших якостей.

Порядок отримання спеціального дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок врегульований Порядком видачі та анулювання спеціальних дозволів на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок котрий затверджений наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 4 січня 2005 року №1 (надалі Порядок.)

Пунктом 2 зазначено, що спеціальний дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який видається на підставі затвердженого в установленому законом порядку проекту землеустрою і дає право власнику земельної ділянки чи землекористувачу на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки.

Пунктом 3.1 встановлено, що власники земельних ділянок та землекористувачі, які проводять гірничодобувні, геологорозвідувальні, будівельні та інші роботи, зобов'язані отримати дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки, якщо це призводить до порушення поверхневого (родючого) шару ґрунту.

Тобто, суд звертає увагу позивача, що від власників земельних ділянок та землекористувачів вимагається отримання зазначеного дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки, за умови, що ними здійснюється діяльність, пов'язана з порушенням поверхневого (родючого) шару ґрунту, а, саме зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок, оскільки, наявність такого дозволу є законодавчо встановленою передумовою здійснення такої діяльності.

Із матеріалів справи видно, що 29.08.2012р. ФГ "Скала" на дану земельну ділянку, що орендована позивачем згідно договору, видано дозвіл №000005 на зняття і перенесення ґрунтового покриву земельної ділянки.

Таким чином, ФГ "Скала" здійснювало використання орендованої земельної ділянки згідно чинного дозволу та не порушувало умов зняття та перенесення ґрунтового покриву на земельній ділянці площею 4,11 га.

Крім того, слід відмітити, що дозвіл видається виключно на зняття та перенесення ґрунтового покриву, тобто родючого шару землі, земельних ділянок. Для визначення якісного стану земель необхідно проводити ґрунтове обстеження земельної ділянки, на якій планується проведення земляних робіт. Ґрунтовий покрив земельних ділянок характеризуватиметься родючістю і підлягатиме перенесенню, якщо буде відповідати вимогам та показникам, встановленим у ГОСТ 17.5.1.03-78, ГОСТ 17.4.2.02-83, ГОСТ 17.5.3.05-84, ГОСТ 26213-84, ГОСТ 17.5.3.06.-85.

Отже, ґрунтовий покрив земельних ділянок, який не відповідає зазначеним вимогам та показникам, не є родючими, а тому відсутні правові підстави для його зняття та перенесення згідно з приписами статті 168 Земельного кодексу України.

Така правова позиція роз'яснена листами Державної інспекції з контролю за використанням та охороною земель №6-8-1487/885 від 11.09.2006 року та №6-8-3923 від 27.11.2008 року.

Таким чином суд приходить до переконання, що ФГ "Скала" не знімало і не переміщувало ґрунтовий покрив родючого шару ґрунту на земельній ділянці площею 2,7467 га, яка до передачі її в оренду практично не містила родючого шару, що підтверджується заключенням на ґрунтовий покрив земельної ділянки від 01.02.2010 року №306, де зроблено висновок про вміст гумусу в орному шарі всього 0,8% і дифлякційну небезпечність ґрунтів.

В ході розгляду адміністративної справи відповідач не довів те, що відсутність родючого шару ґрунту перебуває у причинно - наслідковому зв'язку із діями позивача.

Відповідно до частини першої статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Також, суд відмічає, що відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

З обставин адміністративної справи вбачається, що відповідачами не доведено правомірність оскаржуваного припису, відтак позовні вимоги знайшли своє підтвердження під час розгляду адміністративної справи.

На підставі вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню шляхом скасування оскаржуваного припису Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області.

Понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору відповідно до ст. 94 КАС України, у звязку із задоволенням позову, підлягають відшкодуванню із Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області №000403/14 від 28.04.2015 року.

Стягнути на користь фермерського господарства "Скала" () за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області понесені судові витрати у розмірі 73, 08 грн.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Комар Павло Анатолійович