Справа № 817/1743/15
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2015-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 вересня 2015 року Справа № 817/1743/15 м. Рівне
Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Гломба Ю.О., за участю секретаря судового засідання Маринич В.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не з'явився,

відповідача: представник не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Віп - Тойс"
доДержавна податкова інспекція у місті Рівному Рівненської області Державної податкової служби
про скасування податкової вимоги,
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІП - ТОЙС" звернулося до суду з позовом до Державної податкової інспекції у місті Рівному Рівненської області Державної податкової служби про скасування податкової вимоги від 29.05.2015 року за №1827-23.

Ухвалою суду від 30.06.2015 року справу призначено до судового розгляду на 14:30 год. 24.07.2015 року. Повістку про виклик до суду надіслано на поштову адресу позивача, самостійно вказану ним у позовній заяві та вручено 30.07.2015 року (а.с. 12а).

Отже, про дату, час та місце судового розгляду, призначеного на 24.07.2015 року позивач був повідомлений належним чином. Проте, в судове засідання 24.07.2015 року позивач не прибув, про причини неявки суду не повідомив.

У зв'язку із неприбуттям в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, від якого нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності чи про відкладення судового розгляду, на підставі пункту 2 частини 1 статті 128 КАС України, розгляд справи відкладено на 09:30 год. 18.09.2015 року.

Повістку про виклик до суду надіслано на поштову адресу позивача, самостійно вказану ним у позовній заяві та вручено 29.07.2015 року (а.с.26).

Отже, про дату, час та місце судового розгляду, призначеного на 18.09.2015 року позивач був повідомлений належним чином. Проте, в судове засідання 18.09.2015 року позивач не прибув, від якого нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На адресу суду надійшло клопотання про відкладення судового розгляду у зв'язку з неможливістю забезпечити явку уповноваженого представника через необхідність ним взяти участь у іншому судовому засіданні в Господарському суді м.Києва.

Клопотання судом визнано необґрунтованим та таким що задоволенню не підлягає, оскільки жодних доказів на підтвердження викладених у ньому обставин суду не надано. Законним представником позивача - директором ОСОБА_1 до справи не долучались документи про доручення представляти інтереси підприємства іншим особам, не зазначено жодної причини, щоб перешкоджала особисто ОСОБА_1 прибути в судове засідання. Окрім того, неповажною є й зазначена в клопотанні причина неможливості прибуття з підстав пріоритетності одних судових засідань перед іншими.

Таким чином, має місце повторне, 24.07.2015 року та 18.09.2015 року, неприбуття позивача у судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За наведених обставин, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

При вирішення даного питання, з врахуванням принципу верховенства права, судом застосовуються положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) та практика Європейського Суду з прав людини.

Зокрема, Європейський Суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його або її правами та обов'язками (рішення від 21.02.1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п. 36). На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13.10.2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Разом з тим, як зазначає Європейський Суд з прав людини, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства", (п. 57). Встановлюючи такі правила, держава користується певною свободою розсуду (рішення від 12.07.2001 року у справі "ОСОБА_2 Ганс-Адам II проти Німеччині" (п. 45).

Заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії" (п. 109).

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 також визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Позивачу слід роз'яснити, що в силу вимог частини 3 статті 155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до суду в загальному порядку.

Як передбачено пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI, сплачена сума судового збору позивачеві не повертається.

Керуючись п.4 ч.1 ст. 155, ст. 165 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Гломб Ю.О.