Справа № 802/2434/13-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2013-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

15 листопада 2013 р. Справа № 802/2434/13-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши в порядку письмового провадження заяву про роз'яснення судового рішення у справи

за позовом: фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

до: управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області

про: визнання протиправною та скасування вимоги

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області про визнання протиправною та скасування вимоги.

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 05 червня 2013 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із рішенням Вінницького окружного адміністративного суду управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області оскаржило його та справу було направлено до Вінницького апеляційного адміністративного суду .

Ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 24.09.2013 року апеляційну скаргу управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області залишено без задоволення, а постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 05 червня 2013 року - без змін.

24 вересня 2013 року на адресу Вінницького окружного адміністративного суду від управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області надійшла заява про роз'яснення судового рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05 червня 2013 року.

В судове засідання позивач не з'явилася, на адресу суду надіслала заяву за вх. №26763 від 14.11.2013 року про розгляд справи без її участі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, в заяві про роз'яснення судового рішення просив суд здійснювати розгляд справи без його участі.

Згідно з частиною 3 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Дослідивши заяву про роз'яснення судового рішення, суд вважає, що у роз'ясненні рішення слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Копія ухвали про роз'яснення судового рішення не пізніше наступного дня після її постановлення надсилається особам, які беруть участь у справі, а також заявнику, які не були присутні у судовому засіданні.

З аналізу наведеної норми вбачається, що стаття передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб стосовно яких воно ухвалено, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого судового рішення адміністративного суду.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, що виникають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Підставою для подання заяви про роз'яснення судового рішення є його незрозумілість.

Суть роз'яснення судового рішення полягає в тому, що суд має пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілим для зацікавлених осіб, що позбавляє його можливості реалізації або оскарження.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям. Зробити попередній висновок про незрозумілість судового рішення і поставити про це питання перед судом можуть суб'єкти, яким частина перша коментованої статті надала право звернутися за роз'ясненням судового рішення. Таким чином, процесуальне право на роз'яснення судового рішення має чітко виражений спеціальний характер (тобто його має не будь-яка особа) і обумовлюється статусом особи у процесі.

Стаття не визначає критеріїв, якими можна об'єктивно установити доцільність роз'яснення судового рішення. Тому така доцільність приймається за судовим розсудом, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи із системного тлумачення положень коментованої статті, роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її виконання буде утруднено, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тому, у заяві про роз'яснення постанови суду від 05.06.2013 року відповідач вказує, що резолютивна частина постанови є незрозумілою, оскільки йому незрозуміло чи визнання вимоги №Ф416-У від 03.05.2013 року протиправною та її скасування означає втрату її чинності, а сума недоїмки підлягає списанню.

Однак, як вбачається зі змісту заяви, відповідачем не зазначено в чому полягає неможливість належного виконанню рішення суду від 05.06.2013 року, як це передбачено ст. 170 КАС України.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 10.2 постанови Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 року із змісту статті 162 КАС України випливає, що в разі задоволення позову про визнання протиправним рішення субєкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це в судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання нечинними рішення чи окремих його положень.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз'яснення змісту резолютивної частини постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 05.06.2013 року, оскільки в даному випадку механізм роз'яснення судового рішення використаний відповідачем як спосіб захисту у зв'язку з незгодою з прийнятим рішенням та мотивацією його прийняття.

Також, зміст резолютивної частини постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 05.06.2013 викладено чітко та зрозуміло, підстав для її роз'яснення не вбачається, у зв'язку з чим у задоволенні заяви відповідача належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 170, 254 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволені заяви управління Пенсійного фонду України у Чечельницькому районі Вінницької області про роз'яснення змісту резолютивної частини постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 05.06.2013 року в справі № 802/2434/13-а відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України. Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна