Справа № 2-а-61/10/0270
Суддя: Чудак Олеся Миколаївна
Дата ухвалення: 2010-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
м. Вінниця, вул. Островського, 14
_________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

15 січня 2010 р. Справа № 2-а-61/10/0270

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду О.М.Чудак, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до прокуратури Вінницької області, Жмеринської міжрайонної прокуратури Вінницької області про визнання дій та бездіяльності протиправними,

встановив:

14 січня 2010 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до прокуратури Вінницької області про визнання дій та бездіяльності по перевірці його заяв та скарг протиправними, а також до Жмеринської міжрайонної прокуратури Вінницької області про визнання протиправними та нечинними процесуальні дії при виконанні постанов Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області.

Ознайомившись з наданими матеріалами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 104 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) особа має право звернутися до суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Так, відповідно до частини третьої цієї статті до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

До поданої ОСОБА_1 заяви документів про сплату судового збору не додано. У мотивувальній та прохальній частинах позову ним зазначено про звільнення від сплати державного мита відповідно до статті 14 Закону України від 01 грудня 1994 року №266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду»й статті 88 КАС України.

Судовий збір це різновид обовязкового платежу до Державного бюджету України, який сплачується при зверненні до суду.

В адміністративному судочинстві судовий збір належить сплачувати при зверненні до адміністративного суду з позовною заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, скаргою за винятковими обставинами, заявою про перегляд справи за нововиявленими обставинами (ч. 1 ст. 89 КАС України).

На даний час, порядок сплати судового збору визначається пункту 3 розділу VІІ «Прикінцеві та перехідні положення»КАС України, згідно з яким, до набрання чинності законом, який регулює порядок сплати і розміри судового збору, судовий збір при зверненні до адміністративного суду сплачується в порядку, встановленому законодавством для державного мита.

Розмір судового збору за подання адміністративного позову фізичною чи юридичною особою, субєктом владних повноважень судовий збір становить 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, тобто 3 грн 40 коп. (підпункт «б»пункту 1 статті 3 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито»від 21 січня 1993 року №138).

Судовий збір сплачується через установи банків у готівковій або безготівковій формі шляхом перерахування коштів на відповідний рахунок органів державного казначейства. Реквізитами рахунку для подання позовної заяви, зокрема, до Вінницького оружного адміністративного суду є: одержувач - місцевий бюджет м. Вінниці, код платежу 22090100, код ЗКПО 34701167; банк одержувач ГУ УДК у Вінницькій області, МФО 802015, р/р 0002.

Разом із тим, слід зазначити, що відповідно до статті 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат до ухвалення судового рішення у справі.

Дана стаття встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Для того щоб зменшити судові витрати, суд зобовязаний зясувати майновий стан особи. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо).

Випадки звільнення від сплати судового збору при зверненні до адміністративного суду визначаються КАС України та іншими законами. В адміністративному судочинстві при сплаті державного мита застосовуються також пільги, надані на підставі статей 4, 5 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито».

У позовній заяві ОСОБА_1, як на підставу звільнення від сплати судового збору, посилається на статтю 14 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», відповідно до якої, заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу дізнання, досудового слідства чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

Однак, при врахуванні наведеної норми слід зазначити, що в своїх позовних вимогах ОСОБА_1 не ставить питання про відшкодування шкоди, завданої органами прокуратури, а просить визнати дії та бездіяльність цих органів протиправними, тому вимоги даної статті не можуть бути підставою для звільнення його від сплати судових витрат.

Варто зазначити і те, що із доданої до позовної заяви довідки, виданої Сербинською сільською радою Жмеринського району Вінницької області від 18 листопада 2008 року №665, вбачається, що ОСОБА_1 не взмозі сплатити судові витрати, оскільки він та його дружина не працюють й на їхньому утриманні знаходяться двоє неповнолітніх дітей. Довідка уточнена станом на 02 лютого 2009 року.

Однак, суд не може прийняти дану довідку до уваги, оскільки вона видана позивачу для предявлення в Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області, а також те, що на сьогоднішній день майновий стан ОСОБА_1 та його родини міг змінитися.

Отже, для підтвердження скрутного майнового стану позивача, що унеможливлює сплату ним судових витрат, для відстрочення судом сплати судового збору, звільнення від його сплати, ОСОБА_1 необхідно надати довідку про розмір його пенсії чи довідку з сільської ради про майновий стан членів його родини на даний час.

Крім наведеного, відповідно до пункту 4 частини першої, частини другої статті 106 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом (ч. 2 ст. 106 КАС Украни).

У позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що протягом 2009 року він неодноразово, відповідно до Закону України «Про звернення громадян»звертався до прокуратури Вінницької області із скаргами. При цьому, позивачем не уточнюється по яким саме зверненням дії прокуратури області є протиправними, у чому виявилась бездіяльність субєкта владних повноважень, які норми закону ними при цьому порушено.

Позивачем мотивовано позов зверненням 18 листопада 2009 року до прокуратури Вінницької області з заявою про скоєння злочину, відповідь на яку ним не отримана. Разом з тим, на підтвердження такої обставини заява до матеріалів позовної заяви ним не долучена.

Не зазначено ОСОБА_1 і які порушення допущено Жмеринською міськрайонною прокуратурою Вінницької області протягом 2008-2009 років по виконанню постанов Жмеринською міськрайонного суду Вінницької області.

Таким чином, як вбачається з наведених обставин, вимоги статті 106 КАС України позивачем недотриманні.

За правилами визначеними частиною першою статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного, керуючись статями 106, 108, 186, 254 КАС України, суддя

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Запропонувати позивачу в строк до 02.02.10 усунути вказані недоліки, а саме: сплатити державне мито або надати докази на підтвердження незадовільного матеріального стану, обґрунтувати вимогу про визнання бездіяльності прокуратури Вінницької області протиправною, конкретизувати по яким саме заявам та скаргам є протиправними дії цього субєкта владних повноважень, а також, надати копію заяви від 18 листопада 2009 року та вказати які порушення допущено Жмеринською міськрайонною прокуратурою Вінницької області протягом 2008-2009 років по виконанню постанов Жмеринською міськрайонного суду Вінницької області.

Дану ухвалу направити позивачу.

Розяснити ОСОБА_1, що у випадку не усунення недоліків, позовна заява повертається позивачеві. Разом з цим, залишення позовної заяви без руху або повернення не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 186 КАС України ухвала про залишення позовної заяви без руху, може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк подання заяви про апеляційне оскарження обчислюється з дня отримання нею копії ухвали. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 10 днів після подання заяви про апеляційне оскарження. При цьому апеляційна скарга може бути подана без попереднього подання заяви про апеляційне оскарження , якщо скарга подається у строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження. Заява про апеляційне оскарження та апеляційна скарга подаються до суду апеляційної інстанції через суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 254 КАС України ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо її не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений цим Кодексом, постанова або ухвала суду першої інстанції набирає сили після закінчення цього строку.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Чудак Олеся Миколаївна