Справа № 2а/0470/4420/12
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2012-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

13 квітня 2012 р. Справа № 2а/0470/4420/12

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Златін С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Прокуратури Жовтневого району м.Дніпропетровська про визнання дій неправомірними, -

ВСТАНОВИВ

12.04.2012 року позивач звернувся з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, у якому просить суд:

- визнати незаконною бездіяльність прокуратури Жовтневого району м. Дніпропетровська, яка виразилася у відсутності реагування на мою заяву про скоєний злочин, та послідуючи клопотання про визнання мене потерпілою у кримінальній справі № 412/299/2012 по обвинуваченню ОСОБА_2 в скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України;

- заборонити прокуратурі Жовтневого району м. Дніпропетровська підтримувати в Жовтневому районному суді м. Дніпропетровська державне обвинувачення відносно приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_2 в його існуючій кваліфікації ч.2 ст. 367 КК України, до розгляду по суті даного адміністративного позову;

зобов'язати прокуратуру Жовтневого району м. Дніпропетровська в рамках кримінальної справи № 412/299/2012 по обвинуваченню ОСОБА_2 в своєнні злочину передбаченого ч.2 ст. 367 КК України винести клопотання до суду про залучення мене до участі в даній кримінальній справі в якості потерпілої.

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі лише, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (частина перша статті 2 КАС України) . До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження (частина друга статті 2 КАС України) . Вичерпний перелік публічно-правових справ, на які не поширюється юрисдикція адміністративних судів, визначено в частині третій статті 17 КАС України, а саме справи: що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; які належить вирішувати в порядку кримінального судочинства; про накладення адміністративних стягнень; щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) об'єднання громадян віднесені до його внутрішньої діяльності або виключної компетенції (пункти 1, 2, 3, 4).

Отже, КАС України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 14.12.2011 року № 19-рп/2011 (справа про оскарження бездіяльності суб'єктів влданих повноважень щодо заяв про злочини) положення статті 97 Кримінально-процесуального кодексу України в аспекті конституційного звернення і конституційного подання та в системному зв'язку з положеннями частини другої статті 55 Конституції України, частини третьої статті 110, частини п'ятої статті 234, частини другої статті 236 Кримінально-процесуального кодексу України, частини другої статті, пункту 2 частини третьої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України необхідно розуміти так, що скарги осіб стосовно прийняття рішень, вчинення дій або допущення бездіяльності суб'єктом владних повноважень щодо заяв і повідомлень про вчинені або підготовлювані злочини суди повинні розглядати і вирішувати у кримінальному судочинстві.

Суд зазначає, що правовідносини, що мають місце під час розгляду заяв про визнання потерпілим, за своєю правовою природою є кримінально-процесуальними, оскільки регламентуються нормами статті 49 Кримінально-процесуального кодексу України. Тому перевірка скарг на рішення, дії чи бездіяльність вказаних суб'єктів владних повноважень має відбуватися у тому ж процесуальному порядку і тим же судом, на який відповідно до закону покладені повноваження щодо перевірки й оцінки доказів у кримінальній справі, тобто судом із розгляду кримінальних справ.

Порядок розгляду скарг на дії прокурора при проведенні ним досудового слідства або окремих слідчих дію врегульовано статтею 236 Кримінально-процесуального кодексу України, у відповідності до якої дії прокурора можуть бути оскаржені до суду. Скарги на дії прокурора розглядаються судом першої інстанції при попередньому розгляді справи або при розгляді її по суті, якщо інше не передбачено Кримінально-процесуальним кодексом України.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що при попередньому розгляді кримінальної справи, суддя, відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 253 Кримінально-процесуального кодексу України повинен з'ясувати по справі, чи всі особи, яким злочином заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду, визнані потерпілими. Якщо буде встановлено, що хтось з цих осіб не визнаний потерпілим у стадії досудового розслідування, суддя своєю постановою визнає таку особу потерпілим.

Таким чином, бездіяльність прокуратури щодо заяв і повідомлень про вчинені або підготовлювані злочини повинні розглядати і вирішувати місцеві загальні суди у кримінальному судочинстві. Аналогічно скарги на дії прокурора під час досудового слідства у кримінальній справі розглядають місцеві загальні суди у кримінальному судочинстві.

За таких обставин позовну заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись, п.1 ч.1 ст. 109, 165 КАС України, суддя

УХВАЛИВ

Відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Жовтневого району м. Дніпропетровська про визнання дій неправомірними.

Повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя (підпис) ОСОБА_3
З оригіналом згідно Суддя Ухвала не набрала законної сили станом на 13.04.2012 року Суддя ОСОБА_3 ОСОБА_3