Справа № 2а/0270/1667/11
Суддя: Чудак Олеся Миколаївна
Дата ухвалення: 2011-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2011 р. Справа № 2а/0270/1667/11

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чудак Олеся Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: завідувача відділу опрацювання звернень громадян ОСОБА_2 з питань звернень громадян ОСОБА_3 Президента України ОСОБА_4

про: визнання рішення та бездіяльності незаконними

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до завідувача відділу опрацювання звернень громадян ОСОБА_2 з питань звернень громадян ОСОБА_3 Президента України ОСОБА_4 про визнання рішення та бездіяльності незаконними.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 104 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Згідно приписів пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частиною третьою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається з поданих матеріалів ОСОБА_1 оскаржуються рішення та бездіяльність відповідача щодо відповіді на його звернення. Тобто, останнім ототожнюється рішення субєкта владних повноважень із листом-відповіддю на його звернення.

Відповідно до статті 40 Конституції України вiд 28.06.1996 року № 254к/96-ВР, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Спеціальний закон, що регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об'єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів та забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення, є Закон України "Про звернення громадян" вiд 02.10.1996 року № 393/96-ВР (далі - Закон).

Відповідно до статті 1 Закону, громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Разом із тим, слід відмітити, що виходячи з положень правознавства, то лист-відповідь на звернення, в контексті Закону України «Про звернення громадян», не можна визначити як документ, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не можуть створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов'язкового характеру для суб'єкта правовідносин.

Тобто, вищезазначений оскаржуваний лист-відповідь не має обов'язкового характеру і не набуває статусу рішення в розумінні п. 1 частини 1 статті 17 КАС України, внаслідок чого не може бути оскаржений в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, на думку суду, потребують уточнення позовні вимоги та їх обґрунтування в частині, що саме оскажується ОСОБА_1

Крім того, відповідно до частини 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Сплата судового збору має метою спонукати сторони утриматися від подання явно необґрунтованих позовів, стимулювати добровільне дотримання закону, а також компенсувати державі частину видатків, необхідних для здійснення правосуддя.

Сплата судового збору покладена законом на осіб, що мають зацікавленість у справі, перш за все - позивача та відповідача.

Підпунктом 2 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень КАС України встановлюється, що відповідно до підпункту "б" пункту 1 статті 3 Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" розмір судового збору із скарг, позовних заяв на неправомірні дії органів державного управління і службових осіб що ущемляють права громадян, дорівнює 0,2 неоподаткованого мінімуму доходів громадян (17х0,2=3,40 грн.), крім випадків, встановлених підпунктом 3 цього пункту. Відповідно до підпункту 3 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень розмір судового збору щодо майнових вимог про стягнення грошових коштів становить один відсоток від розміру таких вимог, але не більше 1700 грн.

В поданій позовній заяві мають місце позовні вимоги, немайнового характеру. При цьому, доказів оплати судового збору чи доказів звільнення від такої сплати позивачем не додано.

Разом з тим, посилання на те, що квитанція по сплаті судового збору знаходиться в адміністрації місць позбавлення волі, у звязку із чим останній не може її надати та просить витребувати її, не береться судом до уваги, оскільки не надано жодного доказу, які б дійсно підтвердили вказаний факт та те, що позивач звертався з вимогою надати цю квитанцію, а йому було відмовлено.

Враховуючи вищевикладене, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо відкриття провадження.

За правилами визначеними частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, суд приходить до висновку, що матеріали позовної заяви слід залишити без руху та надати позивачу строк для виконання всіх вимог перелічених в ст. 106 КАС України.

Керуючись статтею 108 КАС України,

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до завідувача відділу опрацювання звернень громадян ОСОБА_2 з питань звернень громадян ОСОБА_3 Президента України ОСОБА_4 про визнання рішення та бездіяльності незаконними залишити без руху.

2. Запропонувати ОСОБА_1 до 04.05.11 виправити вказані у цій ухвалі недоліки, а саме: обґрунтувати позовні вимоги в частині, що конкретно позивач оскаржує (рішення, дії чи бездіяльність); надати оригінал квитанції про сплату судового збору, або докази щодо неможливості її надання.

3. Дану ухвалу направити ОСОБА_1.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Чудак Олеся Миколаївна