Справа № 807/1719/14
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2014-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 вересня 2014 рокум. Ужгород№ 807/1719/14

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Маєцька Н.Д.

при секретарі Нагорна Л.І.

за участю:

представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про призначення сулово-наукової експертизи в адміністративній справі за позовною заявою Державного підприємства "Мукачівське лісове господарство" до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до статті 160 частини 7 КАС України 25 вересня 2014 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 26 вересня 2014 року.

Державне підприємство "Мукачівське лісове господарство" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень.

В судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про призначення судово-наукової експертизи, оскільки предметом доказування у справі є визнання чи не визнання витрат понесених позивачем на лісовідновлення такими, що спрямовані на створення біологічних активів повязаних з сільськогосподарською діяльністю в розумінні ПСБО 30. Для визнання чи не визнання дерев в лісі біологічними активами повязаними з сільськогосподарською діяльністю визначальним є факт управління висадженими деревами з метою отримання сільськогосподарської продукції та/або додаткових біологічних активів та факт можливості достовірного визначення вартості біологічного активу. Таким чином для зясування зазначених обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в галузі лісового господарства та відповідно призначення та проведення судово-наукової експертизи.

Відповідач проти заявленого клопотання заперечив. Зазначив, що вважає клопотання позивача необґрунтованим, оскільки судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Вказав, призначення експертизи щодо встановлення факту управління біологічними активами та визначення достовірної вартості сироростучих дерев під час природного та плантаційного ведення лісового господарства не є предметом дослідження наукової експертизи.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про призначення судово-наукової експертизи, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

В той же час, статтею 74 КАС України визначено, що суд забезпечує докази допитом свідків, призначенням експертизи, витребуванням та оглядом письмових або речових доказів, у тому числі за місцем їх знаходження.

Згідно ч.1 ст. 81 КАС України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд може призначити експертизу.

Відповідно до ст.1 Закону України Про судову експертизу судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Спеціальні знання - професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички набуті обізнаною особою у процесі практичної діяльності в різних галузях людської діяльності. До спеціальних знань не відносяться загальновідомі та юридичні знання.

Отже, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Проте, позивачем в клопотанні про призначення судово-наукової експертизи не зазначено конкретних обставин, встановлення яких потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо.

Відповідно до преамбули Закону України "Про наукову і науково-технічну експертизу" від 10.02.95 р. N 51/95-ВР з подальшими змінами і доповненнями, яка визначає, що цей Закон визначає правові, організаційні і фінансові основи експертної діяльності в науково-технічній сфері, а також загальні основи і принципи регулювання суспільних відносин у галузі організації та проведення наукової та науково-технічної експертизи з метою забезпечення наукового обґрунтування структури і змісту пріоритетних напрямів розвитку науки і техніки, наукових, науково-технічних, соціально-економічних, екологічних програм і проектів, визначення напрямів науково-технічної діяльності, аналізу та оцінки ефективності використання науково-технічного потенціалу, результатів досліджень.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 1 даного Закону наукова і науково-технічна експертиза у сфері науково-технічних розробок та дослідно-конструкторських робіт, фундаментальних і прикладних досліджень, у тому числі на стадії їх практичного застосування (впровадження, використання, наслідки використання тощо), проводиться науково-дослідними організаціями та установами, вищими навчальними закладами, іншими організаціями та окремими юридичними і фізичними особами, які акредитовані на цей вид діяльності".

В свою чергу згідно ст. 2 закону основними завданнями наукової і науково-технічної експертизи є: об'єктивне, комплексне дослідження об'єктів експертизи; перевірка відповідності об'єктів експертизи вимогам і нормам чинного законодавства; оцінка відповідності об'єктів експертизи сучасному рівню наукових і технічних знань, тенденціям науково-технічного прогресу, принципам державної науково-технічної політики, вимогам екологічної безпеки, економічної доцільності; аналіз рівня використання науково-технічного потенціалу, оцінка результативності науково-дослідних робіт і дослідно-конструкторських розробок; прогнозування науково-технічних, соціально-економічних і екологічних наслідків реалізації чи діяльності об'єкту експертизи; підготовка науково обгрунтованих експертних висновків.

Тобто, з аналізу норм даного Закону вбачається, що він підлягає застосуванню саме при проведенні науково-технічних розробок та дослідно-конструкторських робіт у пріоритетних напрямках розвитку науки і техніки, наукових, науково-технічних, соціально-економічних, екологічних програм і проектів, визначені напрямів науково-технічної діяльності, аналізу та оцінки ефективності використання науково-технічного потенціалу, результатів досліджень.

Однак положення даного Закону не можуть застосовуватись стосовно управління біологічними перетвореннями, а також стосовно можливості визначення достовірної вартості сироростучих дерев під ведення плантаційного та природнього ведення лісового господарства оскільки питання, які поставлені не підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що з'ясування обставин, що мають значення для справи не потребує спеціальних знань експерта, тому клопотання про призначення науково-бухгалтерської експертизи є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Керуючист ст.ст.81, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про призначення судово-наукової експертизи в адміністративній справі за позовною заявою Державного підприємства "Мукачівське лісове господарство" до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлення-рішень.

2. Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_3