Справа № 2а/0270/4504/12
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2012-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м.Вінниця

04 жовтня 2012 р. Справа № 2а/0270/4504/12

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіна Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області

про: зобов'язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області про зобов'язання вчинити дії.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Частиною 3 статті 105 КАС України передбачено, що адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд з'ясував, що позивач просить суд стягнути з державного бюджету помилково сплачені кошти за видачу ліцензії арбітражного керуючого. Відповідачами у справі ОСОБА_1 визначив Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, Головне управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області, проте в порушення частини 3 статті 105 КАС України в прохальній частині не вказав які саме дії з боку державних органів ним оскаржуються.

Крім того, судом встановлено що позивачем за подання позову, як такого, що має немайновий характер сплачено судовий збір в розмірі 32,19 грн.

Частиною третьою статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до пункту першого частини другої статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Окремі рішення, прийняті субєктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Зі змісту Рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України»вбачається, що збільшення податковим органом зобовязань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення субєкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобовязань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, в поданій позовній заяві мають місце позовні вимоги майнового характеру. Доказів оплати судового збору в повному розмірі позивачем не додано.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток розміру майнових вимог, але не менше 0,1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 2 розмірів мінімальних заробітних плат.

Так, відповідно до статті 13 Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік», розмір мінімальної заробітної плати становить з 01.10.2012 року 1073 грн.

Як вбачається з квитанції № 101265.767.1 від 28.09.2012 року, що додана до позовної заяви майнового характеру, позивачем сплачено судовий збір в розмірі лише 32,19 грн.

Таким чином, позивач при поданні позовної заяви має сплатити судовий збір у розмірі та у відповідності до виставлених ним позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, за правилами визначеними частиною першою статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області про зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у п'ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали виправити вказані недоліки, шляхом надання до суду уточнення позовних вимог та доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна