Справа № 2а/0270/269/11
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2011-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2011 р. Справа № 2а/0270/269/11 м. Вінниця

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Відділу містобудування та архітектури РДА Вінницької області, третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільської ради, ОСОБА_4

про: визнання дій незаконними, визнання нечинними проекту забудови земельної ділянки і будівельного паспорту та їх скасування

В С Т А Н О В И В :

До ОСОБА_2 окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Відділу містобудування та архітектури РДА Вінницької області, третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільської ради, ОСОБА_4 про визнання дій незаконними, визнання нечинними проекту забудови земельної ділянки і будівельного паспорту та їх скасування.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду;

5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення);

6) немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 104 КАС України особа має право звернутися до суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно - правових відносин. При цьому адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви (в тому числі і шляхом заповнення бланка позовної заяви, наданого судом), яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що вона містить недоліки щодо її оформлення, визначені ст. 106 КАС України, зокрема у визначені субєктного складу осіб - учасників спору. Так, згідно наявних в матеріалах позову відомостей ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільська рада Вінницького району Вінницької області та ОСОБА_4 - визначені позивачем як треті особи.

Слід наголосити, що ст. 53 КАС України передбачає існування двох процесуальних статусів третіх осіб: з самостійними вимогами на предмет спору та без таких вимог, а також їх відношення до сторін - на боці позивача чи відповідача, і дане розмежування є обовязковим, оскільки визначає їх права та обовязки в адміністративному процесі.

Однак в порушення наведеного, позивачем фактично не визначено те, чи заявляють згадані у позові треті особи (ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільська рада та ОСОБА_4) самостійні вимоги на предмет спору або ж останні вступають до участі у справі не заявляючи таких вимог на предмет спору, та взагалі не зясовано чи можуть вони бути третіми особами при безпосередньому зверненні до них однієї з позовних вимог; не зазначено правових підстав залучення до справи в якості третіх осіб - ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільську раду та ОСОБА_4 та обґрунтування того, яким чином рішення у справі може вплинути на їх права та обовязки.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що на підтвердження своїх вимог позивач додав до позовної заяви окремі світлокопії документів (копії дозволу на право виконання будівельних робіт №2 від 02.04.1993 року, проекту забудови земельної ділянки забудовника ОСОБА_1, рішення 7 сесії 21 скликання Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району, Вінницької області від 19.11.1991 року "Про виділення земельної ділянки", рішення 3 сесії 5 скликання Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району, Вінницької області від 15.06.2006 року "Про приватизацію земельної ділянки", листа ОСОБА_2 регіональної філії державного підприємства "Центр державного земельного кадастру" від 09.10.2009 року №6969, рішення 28 сесії 5 скликання Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району, Вінницької області від 21.05.2010 року "Про надання дозволу гр. ОСОБА_1 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність на території Вінницько-Хутірської сільської ради", рішення Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району, Вінницької області від 27.08.2010 року №248 "Про внесення змін в рішення №133 від 27.05.2010 року "Про погодження гр. ОСОБА_1 прийняття в експлуатацію житлового будинку і господарських будівель в с. Вінницькі Хутори по вул. Українській", довідки виконкому ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільської ради Вінницького району Вінницької області від 15.09.2010 року №49, технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок б/н, будівельного паспорту на забудову земельної ділянки, виділеної індивідуальному забудовнику, тощо), які не засвідчені належним чином - відсутній запис "З оригіналом згідно", підпис, посада, прізвище, ініціали особи, яка засвідчує копію, дата засвідчення, скріплені печаткою.

Враховуючи, що додані до позовної заяви документи належним чином не засвідчені, вони не можуть бути доказами по справі.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Проте, вимоги зазначеної норми процесуального закону позивачем не дотримано.

Так, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач, зокрема, просить:

- визнати дії архітектури незаконними.

- визнати Проект забудови земельної ділянки по вул. Ватутіна 75, с. Вінницькі Хутори гр. ОСОБА_4, та будівельний НОМЕР_1 гр. ОСОБА_4 зареєстрований за №37 від 18.08.2009 року, не чинними та скасувати їх.

Проте, фактично у позовній заяві викладено обставини, якими позивач обґрунтовує тільки другу позовну вимогу. Щодо першої вимоги, то позивачем її не обґрунтовано та не зазначено які саме дії по відношенню до позивача вчинялись відповідачем незаконно.

Суд відмічає, що позовна вимога - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, відносно якої суд повинен винести рішення, за умови що дана вимога відповідає матеріально-правовим способам захисту порушеного права, визначених законом.

Слід підкреслити, що в основі протиправних дій лежать певні юридичні факти, субєктивні обставини, застосування яких з боку відповідача потягло за собою порушення прав позивача. При цьому такі дії носять явний характер, тобто повинні підтверджуватись відповідними доказами.

Окрім того, при формулюванні змісту позовних вимог, позивачу необхідно виходити зі змісту ч. 2 ст. 162 КАС України, якою передбачено повноваження суду при вирішенні справи та визначено можливість визнавати рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень лише протиправними.

Тобто, на переконання суду, позивачем не зазначено, в чому саме полягає протиправність дій відповідача та не викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не вказано які ж саме дії слід визнати неправомірними, не мотивовано в чому полягає їх неправомірність, що свідчить про неуточненість способу захисту порушеного права.

Більш того, з наведеного тексту позовної заяви залишається незрозумілим, яким чином і коли позивач отримав Проект забудови земельної ділянки по вул. Ватутіна 75, с. Вінницькі Хутори, гр. ОСОБА_4 та Будівельний НОМЕР_1 зареєстрований за №37 від 18.08.2009 року на забудову земельної ділянки виділеної індивідуальному забудовнику ОСОБА_4, які позивач має намір визнати нечинними та скасувати.

Варто відмітити, що за приписами ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Особливістю цих відносин є те, що вони пов'язані із реалізацією прав, свобод та інтересів суб'єктів у сфері публічно-правових відносин і спрямовані на захист від порушень з боку публічної влади при здійсненні нею владних управлінських функцій.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дії чи бездіяльності.

Рішення субєкта владних повноважень у контексті даних положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації. За своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Повноваження адміністративного суду при визнанні протиправним або нечинним рішення субєкта владних повноважень згідно положень КАС України поширюються на рішення, тобто нормативно правові акти чи правові акти індивідуальної дії. Тобто встановлені способи захисту порушеного права носять обмежений характер і не можуть бути застосовані при виникненні будь-якого спору у сфері публічних відносин.

В даному зверненні до суду позивач оскаржує дії архітектури, а також просить визнати нечинними та скасувати Проект забудови земельної ділянки по вул. Ватутіна 75, с. Вінницькі Хутори гр. ОСОБА_4 і будівельний НОМЕР_1 гр. ОСОБА_4 зареєстрований за №37 від 18.08.2009 року.

З цього приводу слід зазначити, що проект забудови територій, це документація, що поєднує властивості містобудівної та проектної документації, яка розробляється для будівництва комплексів будинків і споруд (ст.1 Закону України "Про планування і забудову територій" від 20.04.2000 №1699-ІІІ).

Відповідно до наказу Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 219 від 10.12.2001 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 3 січня 2002 за № 4/6292 "Про затвердження Типових регіональних правил забудови" (із змінами внесеними внесеними згідно з Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва № 459 від 30.10.2009 року, у разі відсутності місцевих правил забудови населеного пункту громадяни, які є власниками або користувачами земельних ділянок у селах, селищах та містах районного значення, замість вихідних даних можуть отримати у відповідному органі містобудування та архітектури будівельний паспорт об'єкта містобудування.

Будівельний паспорт є підставою для звернення (за потреби) власника або користувача земельною ділянкою, що підлягає забудові, до балансоутримувачів інженерних мереж або до відповідної експлуатувальної організації про надання технічних умов щодо інженерного забезпечення об'єкта містобудування, які можуть бути включені до складу будівельного паспорта.

Будівельний паспорт надається для здійснення будівництва або реконструкції таких об'єктів: житлових (садибних, котедж них та особняків), дачних і садових будинків загальною площею до 500 кв.м, у тому числі з господарськими та допоміжними приміщеннями у підвальному поверсі (I та II категорій складності); господарських будівель та споруд на садибних ділянках, індивідуальних гаражів.

Враховуючи викладене, слід прийти до висновку, що сам по собі проект забудови територій та будівельний паспорт є документами інформаційного характеру та не несуть для позивача негативних правових наслідків, а тому не можуть порушувати права та інтереси в його діяльності та не є рішенням субєкта владних повноважень в розумінні статті 17 КАС України.

Отже, оскарження в адміністративному порядку проекту забудови території та будівельного паспорту, які не встановлюють для позивача будь-яких обовязків, не передбачено діючим законодавством як спосіб захисту порушених прав.

Відповідно до п. 2 ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Суд керується кодексом адміністративного судочинства України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій і статус суддів" № 2453-VI від 07.07.2010 року, який набув чинності 30.07.2010 року.

Стаття 106 КАС України не містить виключень і поширюється на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання її положень свідчить про її невідповідність вимогам Закону

Вищезазначені обставини позбавляють суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження по справі.

Втім, вищенаведене не позбавляє права на звернення до суду із позовною заявою, однак вимагає усунення зазначених у ній недоліків.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, суд приходить до висновку, що матеріали позовної заяви слід залишити без руху та надати позивачу строк для виконання всіх вимог перелічених в ст. 106 КАС України.

З урахуванням викладеного та керуючись статтею 108 КАС України,

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу містобудування та архітектури РДА Вінницької області, третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 сільської ради, ОСОБА_4 про визнання дій незаконними, визнання нечинними проекту забудови земельної ділянки і будівельного паспорту та їх скасування залишити без руху.

2. Надати позивачу п`ятиденний термін для усунення недоліків вказаних в даній ухвалі з моменту її отримання та зобов`язати останнього надати суду докази на підтвердження виконання вимог цієї ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде повернута позивачу.

4. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Чернюк Алла Юріївна