Справа № 2-а-3501/10/0270
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2010-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
м. Вінниця, вул. Островського, 14
_________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2010 р. Справа № 2-а-3501/10/0270

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Ленінського Відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції

про: скасування постанови, акту опису й арешту, дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Ленінського Відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції про скасування постанови, акту опису й арешту, дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії .

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі-КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду;

5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення);

6) немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 104 КАС України особа має право звернутися до суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно - правових відносин. При цьому адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви (в тому числі і шляхом заповнення бланка позовної заяви, наданого судом), яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

За правилами ч. 2 ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Таким чином, суд керується кодексом адміністративного судочинства України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій і статус суддів" № 2453-VI від 07.07.2010 року, який набув чинності 30.07.2010 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що позивачем при оформленні позовної заяви не дотримано ряд вимог передбачених ст. 106 КАС України.

У відповідності до п. 2, 3 ч. 1 ст. 106 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) позивача/відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

В порушення вказаної норми, позивачем не зазначено власного номеру засобу зв'язку та адреси електронної пошти (якщо такі є), а також номеру засобу зв'язку та адреси електронної пошти - відповідача - Ленінського Відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції (якщо такі відомі).

Поряд із наведеним, позивач в адміністративному позові просить суд скасувати рішення відповідача - суб`єкта владних повноважень, зокрема постанову державного виконавця Ленінського Відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції (далі - Відділ) про арешт майна - цілої квартири АДРЕСА_1; акт опису й арешту майна складений державним виконавцем цього ж Відділу відповідно до якого арештовано й описано цілу квартиру за згаданою вище адресою та всі інші рішення Відділу, що були прийняті після проведення опису й арешту вищезазначеної квартири, як такі, що суперечать нормам чинного законодавства.

Натомість, суд звертає увагу позивача на те, що за приписами п. 1 ч. 2 ст. 162 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення. Тобто, скасуванню рішення суб`єкта владних повноважень передує визнання його протиправним.

В порушення викладеного, в позовній заяві позивачем не ставиться питання щодо визнання рішення суб`єкта владних повноважень протиправним та не наведено обставин на обґрунтування протиправності вищевказаних рішень, тобто має місце неконкретизована позовна вимога, яка підлягає уточненню.

Отже, при оформленні позовної заяви, викладенні обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивачу необхідно більш детально підійти до визначення, з відповідним посиланням на чинне законодавство України, підстав протиправності рішень відповідача.

В той же час, як зазначено у ст. 105 КАС України адміністративний позов може містити вимогу про зобовязання відповідача - субєкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії. В контексті з п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України це означає, що така вимога має бути обґрунтована, тобто враховано всі обставини, що мають значення для її задоволення.

Позивач просить зобовязати відповідача: "Звернутись до відповідного суду з поданням для визначення частки ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1".

Проте, в аргументаціях позовної заяви не зазначено, за яких підстав відповідач наділений повноваженнями вчинити саме такі дії, а також не вказано компетенцію відповідача на прийняття таких рішень.

Тобто, у поданій позивачем позовній заяві має місце неконкретизований виклад позовних вимог, і спосіб судового захисту не визначений правовими підставами адміністративного позову.

За правилами ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Доказами в розумінні ст. 79 КАС України є документи, листи, телефонограми, будь-які інші письмові записи, що містять в собі відомості про обставини, які мають значення для справи.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що на підтвердження своїх вимог позивач додав до позовної заяви окремі ксерокопії документів (копії свідоцтва про шлюб Серія І АМ №012067, реєстраційного посвідчення від 21.06.2007 року, договору купівлі - продажу квартири з відстроченням платежу від 21.06.2007 року за 6756), які не засвідчені належним чином - відсутній запис "З оригіналом згідно", підпис, посада, прізвище, ініціали особи, яка засвідчує копію, дата засвідчення, скріплені печаткою.

Враховуючи, що додані до позовної заяви документи належним чином не засвідчені, вони не можуть бути доказами по справі.

Більш того, як вбачається з позовної заяви, позивач посилається на ту обставину, що в процесі виконання рішення Ленінського районного суду м. Вінниці про стягнення з ОСОБА_2 на користь ВАТ "Універсал Банк" заборгованості в розмірі 250477,05 грн., державним виконавцем накладено арешт та описано квартиру № 9 в будинку по вул. Пушкіна, 10, зареєстровану за ОСОБА_2, та визначено її вартість з метою передачі її на реалізацію. При цьому державним виконавцем не враховано, що позивач та ОСОБА_2 є подружжям, вищезазначена квартира придбана в період шлюбу, а тому державний виконавець, звертаючи стягнення на всю квартиру, порушує законне право позивача на 1/2 її частки.

Однак, позивачем не надано суду доказів в підтвердження заявлених позовних вимог, а саме у доданих до позовної заяви матеріалах відсутні: рішення Ленінського районного суду м. Вінниці про стягнення з ОСОБА_2 на користь ВАТ "Універсал Банк" заборгованості в розмірі 250477,05 грн.; постанова про накладення арешту на дану квартиру; акт опису й арешту зазначеної квартири; докази встановлення частки майна дружини та чоловіка стосовно вказаної квартири; докази накладення арешту на всю площу зазначеної квартири, а не на 1/2 її частки.

Крім того, позивач в позовній заяві зазначає, що у зв'язку з тим, що він не є стороною у виконавчому провадженні, він не може отримати від державного виконавця копії відповідних документів, зокрема, постанови про накладення арешту на майно боржника та акту опису й арешту майна. Проте в підтвердження даної обставини позивач не надав суду доказів відмови державним виконавцем у видачі йому зазначених документів.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необґрунтовані належним чином, що безумовно унеможливлює належний розгляд справи у суді першої інстанції.

Стаття 106 КАС України не містить виключень і поширюється на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання її положень свідчить про її невідповідність вимогам Закону

Вищезазначені обставини позбавляють суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження по справі.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, суд приходить до висновку, що матеріали позовної заяви слід залишити без руху та надати позивачу строк для виконання всіх вимог перелічених в ст. 106 КАС України.

Керуючись статтею 108 КАС України,

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Ленінського Відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції про скасування постанови, акту опису й арешту, дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

2. Надати позивачу десятиденний термін для усунення недоліків з моменту отримання даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде повернута позивачу.

4. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна