Справа № 821/1634/15-а
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2015-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2015 р.м.ОдесаСправа № 821/1634/15-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Василяка Д.К.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Бойка А.В.,

суддів: Танасогло Т.М.,

Яковлєва О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 24 червня 2015 року по справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу про скасування декларації,-

В С Т А Н О В И В:

29.05.2015 року фізична особа-підприємець ОСОБА_3 звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області №9-ск від 27.04.2015 року.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 24.06.2015 року позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 задоволено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області подало апеляційну скаргу на вказану постанову суду.

Апелянт зазначає, що вказана постанова ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

В апеляційній скарзі апелянт посилався на те, що умовою для скасування зареєстрованої декларації (як про початок виконання будівельних робіт, та і про готовність об'єкта до експлуатації) є виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети. Апелянт посилається на те, що у зв'язку з численними зверненнями громадян Управлінням було переглянуто зареєстровані позивачкою декларації та встановлено, що на момент реєстрації декларацій замовником ФОП ОСОБА_3 зазначено недостовірні дані, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, а саме будівництво ведеться за відсутності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі ставиться питання про скасування постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 24.06.2015 року та прийняття нової, якою відмовити у задоволенні позовних вимог ФОП ОСОБА_3

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть учать у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів суду апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що 08.12.2014 року ОСОБА_3 уклала з ОСОБА_4 договір оренди нежитлового приміщення. За умовами вказаного договору орендодавець (ОСОБА_4 передає, а орендар бере в тимчасове володіння нежитлове приміщення, що являє собою нежитлове приміщення кав'ярні за адресою: АДРЕСА_1. П. 2 договору встановлено, що метою оренди (цільовим призначенням) є добудова під кав'ярню.

31.12.2014 року ФОП ОСОБА_3 зареєструвала в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області декларацію про початок виконання будівельних робіт «добудова приміщення кав'ярні» за адресою: АДРЕСА_1.

18.02.2015 року позивачка зареєструвала декларацію про готовність об'єкта ІІ категорії складності до експлуатації.

В свою чергу, наказом Управління ДАБІ у Херсонській області від 27.04.2015 року за №9-ск було скасовано реєстрацію декларації №ХС47 від 31.12.2014 року та реєстрацію декларації № ХС 26 від 18.02.2015 року.

Не погоджуючись з вказаним наказом Управління ДАБІ у Херсонській області, позивачка звернулась до суду першої інстанції з позовом про його скасування.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно задоволення позовних вимог ФОП ОСОБА_3, зважаючи на наступне:

Згідно ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводять відповідні інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Ч. 4 зазначеної статті передбачено, що Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно ч. 5 зазначеної статті датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про готовність об'єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації (ч. 6 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Ч.ч. 8, 9 зазначеної статті експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об'єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Пункт 10 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок) передбачає, що інспекція протягом п'яти днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру.

Згідно п. 11 Порядку у разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Відповідно до ч. 1 статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або про готовність об'єкта до експлуатації, а також у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо цієї інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

Згідно ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Після скасування реєстрації відповідного повідомлення або декларації замовник має право повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.

Заперечуючи проти поданого ФОП ОСОБА_3 позову, Управління ДАБІ у Херсонській області посилалось на відсутність відомостей щодо використання земельної ділянки, тоді як згідно ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" за відсутності документу, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою може бути проведено лише реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані.

Також відповідач посилався на відсутність містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Слід зазначити, що в даному випадку, як у зареєстрованій позивачкою декларації про початок виконання будівельних робіт «добудова приміщення кав'ярні» за адресою: АДРЕСА_1, так і в декларації про готовність об'єкта ІІ категорії складності до експлуатації, у графі 11-1 (Інформація про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою) позивачкою не зазначались відповідні відомості, оскільки проводилась реконструкція без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів об'єктів у плані.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідачем не було надано доказів, що декларація про початок виконання будівельних робіт і декларація про готовність об'єкта до експлуатації були зареєстровані Управлінням ДАБІ у Херсонській області з будь-яким зауваженням або поверталась позивачу.

Таким чином, матеріали справи не містять жодних доказів, які б підтвердили внесення ФОП ОСОБА_3 недостовірних даних у декларації та були б належними підставами для скасування декларацій.

Відповідачем не було достеменно встановлено, чи дійсно позивачем здійснювалось будівництво без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, що є підставою для не зазначення інформації про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою чи навпаки.

Вказане свідчить про необґрунтованість та протиправність дій Управління ДАБІ у Херсонській області по винесенню оскаржуваного наказу №9-ск від 27.04.2015 року.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції також погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідачем не було дотримано процедуру, яка чітко визначена законодавством та повинна передувати проведенню перевірки.

Так, відповідно до положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок).

Відповідно до пунктів 1, 3, 4, 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів (далі - інспекції) відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктами 16, 17, 18 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що в даному випадку відповідачем ні акт, ні протокол про порушення вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності відносно позивача не складались.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем було надіслано запит до департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради, а 27.04.2015 року складена службова записка головним спеціалістом сектору по роботі з дозвільними документами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Ільницькою С.В.

Зазначене свідчить про те, що відповідачем фактично проводилась перевірка достовірності даних, зазначених ФОП ОСОБА_3 у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

В свою чергу, судом першої інстанції вірно зазначено, що у відповідності до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видаються документи розпорядного характеру, а саме: наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки, а на його підставі оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

При цьому, відповідно до ч. 1 Постанови КМУ від 13.08.2014 року № 408 "Питання запровадження обмежень на проведення перевірок держаними інспекціями та іншими контролюючими органами" установлено, що надання дозволу Кабінету Міністрів України на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб-підприємців державними інспекціями та іншими контролюючими органами за переліком згідно з додатком (за винятком перевірок стану підготовки до роботи енергетичних об'єктів суб'єктів електроенергетики та суб'єктів відносин у сфері теплопостачання) здійснюється шляхом прийняття відповідного розпорядження.

При цьому, ч. 2 зазначеного Порядку передбачено, що надання дозволу на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб-підприємців не потребується у разі, коли такі перевірки проводяться за рішенням суду, на вимогу службових осіб у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Також Законом України №71-VІІІ "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України" встановлено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюються протягом січня - червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки.

В даному випадку заявку на проведення перевірки позивач до контролюючого органу не надавав, інші підстави для проведення перевірки без отримання відповідного дозволу Кабінету Міністрів України також відсутні.

Враховуючи зазначене, колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідачем не було дотримано процедуру, яка чітко визначена законодавством та повинна передувати проведенню перевірки.

Слід звернути увагу на те, що відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку, оскаржуваний позивачем наказ №9-ск від 27.04.2015 року про скасування реєстрації декларації №ХС47 від 31.12.2014 року та реєстрацію декларації № ХС 26 від 18.02.2015 року прийнято Управлінням ДАБІ у Херсонській області неправомірно, не на підставі та не у межах повноважень, наданих законом, а тому він підлягає скасуванню.

Оскільки судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи, правильно по суті вирішено справу, та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, відповідно до ст. 200 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 184, 185, 197, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області залишити без задоволення, а постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 24 червня 2015 року - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий: А.В. Бойко

Судді: Т.М. Танасогло

О.В. Яковлєв