Справа № 804/5814/15
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2015-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Суддя-доповідач - Білак С. В.
Головуючий у 1-й інстанції - Єфанова О.В
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 вересня 2015 рокусправа № 804/5814/15
приміщення суду за адресою: м. Дніпропетровськ, проспект імені Газети "Правда", 29

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Білак С.В., суддів: Шальєвої В.А. Олефіренко Н.А. , секретар судового засідання - Фірсік Д.Ю., за участю представника позивача - Бобошко О.А., представника відповідача - Петренко Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Керамплюс» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 р. у справі №804/5814/15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень ДПІ у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 340 грн.; № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 50817,32 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" з питань повноти та своєчасності розрахунків за експортними контрактами від 04.10.2012 року №04/10МК, укладеним з MСD (Minerais & Chemicals Distribution) Ltd (Кіпр), від 11.01.2013 року №1101/13, укладеним з ООО "Керамглас" (Російська Федерація), за період з 12.06.2014 року по 08.12.2014 року, та з питань своєчасності надання декларацій про валютні цінності, що належать резиденту України та знаходяться за її межами, винесено податкові повідомлення-рішення № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 340 грн.; № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 50817,32 грн.

В заяві про уточнення позовних вимог позивач відмовився від вимоги щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.03.2015 року № в сумі 439.79 грн. та просив скасувати частково податкове повідомлення-рішення ДПІ у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства в частині суми 50377.53 грн.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 р. в задоволенні адміністративного позову в частині скасування податкового повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області № від 19.03.2015 року на суму 50377,53 грн. було відмовлено.

В частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області №000037200 від 19.03.2015 року на суму 340,00 грн. та № від 19.03.2015 року на суму 439,79 грн. - провадження було закрито.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" решту судового збору в розмірі 1339,80 грн. на користь Державного бюджету України.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2015 року постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 р. у справі №804/5814/15 була скасована в частині закриття провадження в справі та закрито провадження в справі в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області №000037200 від 19.03.2015 року на суму 340,00 грн. та № від 19.03.2015 року на суму 439,79 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить частково скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 р. та прийняти нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов про скасування податкового повідомлення-рішення № від 19.03.2015 року на суму 50377,53 грн., а постанову в частині закриття провадження в справі - залишити без змін.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції не дослідив норми ст.ст.512-516, 601, 602 ЦК України та ст.203 ЦК України, а саме не дослідив правову природу проведення взаємних розрахунків між суб'єктами господарювання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог.

Укладення договору про відступлення прав вимоги та залік зустрічних вимог не суперечить положенням ст.ст.512-516, 601, 602 ЦК України та є підставою для зняття банком із контролю експортно-імпортної операції.

Внаслідок того, що зарахування зустрічних однорідних вимог відбулося 01.09.2014 року, тому саме ця дата прирівнюється до зарахування виручки в іноземній валюті, а не 17.01.2014 року, як визначив суд першої інстанції.

Припинення дебіторської та кредиторської заборгованості між резидентом та нерезидентом шляхом зарахування зустрічної однорідної вимоги не суперечить чинному законодавству України. Укладені угоди про проведення взаємних розрахунків свідчать про відсутність порушення ТОВ «Керамплюс» 90-денного строку повернення валютної виручки та недекларування простроченої заборгованості по контрактам, а тому нарахування податковим органом пені за порушення розрахунків у сфері зовнішньоекомічної діяльності та застосування штрафних санкцій за неподання декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами, є неправомірними.

В судовому засіданні представник позивача доводи апеляційної скарги підтримав.

Представник відповідача заперечував проти доводів апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено судом апеляційної інстанції, Державною податковою інспекцією у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" з питань повноти та своєчасності розрахунків за експортними контрактами від 04.10.2012 року №04/10МК, укладеним з MСD (Minerais & Chemicals Distribution) Ltd (Кіпр), від 11.01.2013 року № 1101/13, укладеним з ООО "Керамглас" (Російська Федерація), за період з 12.06.2014 року по 08.12.2014 року, та з питань своєчасності надання декларацій про валютні цінності, що належать резиденту України та знаходяться за її межами.

Перевіркою встановлено порушення:

ст. 1 Закону України № 185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" від 23.09.1994 року (зі змінами та доповненнями) в частині несвоєчасно отримана валютна виручки в сумі 5643,00 євро та недоотримана валютна виручка в сумі 11743,36 євро згідно контракту № 04/10МК від 04.10.2012 р., укладеного з нерезидентом MCD (Minerals & Chemicals Distribution) Ltd (Кіпр) та несвоєчасно отримана валютна виручка в сумі 1 415,00 дол. США згідно контракту № 1101/13 від 11.01.2013 року, укладеного з ТОВ "Керамглас" (Російська Федерація);

ст.1 Указу Президента України № 319/94 від 18.06.1994 року "Про невідкладні заходи щодо повернення на Україну валютних цінностей, які незаконно знаходяться за її межами" (із змінами та доповненнями) ТОВ "Керамплюс" в декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами станом на 01.10.2014 року не відображено в розділі III, п. 5 "Товари (роботи, послуги), що експортовані резидентом за межі України з оплатою в іноземній валюті і за які на звітну дату не надійшли в установлені законодавством терміни валютні кошти на валютний рахунок резидента в уповноваженому банку" не відображено суму 11743,36 євро (грн. екв. 180624,10).

За результатами перевірки складено Акт №1035/04-62-22-6/35202765 від 27.02.2015p., на підставі якого винесено податкові повідомлення-рішення № від 19.03.2015р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 340 грн.; № від 19.03.2015 р. (форма "У") про визначення зобов'язання - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та за невиконання зобов'язань та порушення вимог валютного законодавства 50817,32 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ "Керамплюс" надалі "Продавець" та MCD (Minerals & Chemicals Distribution) Ltd (Кіпр) надалі "Покупець", укладений контракт від 04.10.2012 року №04/10МК.

Предметом контракту є зобов'язання продавця поставити, а покупця прийняти та оплатити товар на умовах, вказаних в додатках до даного контракту (стартова суміш ІПСС-2, хромітовий пісок AFS 50-55). Умови поставки: FCA Дніпропетровськ (Інкотермс 2010). Умови розрахунків: прямим банківським платежем на рахунок продавця. Шляхом проведення взаємозаліку однорідних зустрічних грошових вимог між продавцем та покупцем. Валюта контракту: євро. Загальна вартість контракту: згідно всіх додатків до контракту. Дія контракту: до 31 грудня 2013 року, до повного виконання сторонами своїх зобов'язань.

Згідно з актом попередньої документальної позапланової невиїзної перевірки (акт №3092/04-62-22-6/35202765 від 31.07.2014р.) станом на 11.06.2014р. по контракту від 04.10.2012 року №04/10МК рахувалася дебіторська заборгованість в сумі 19255,36 євро (екв. 300472,06 грн.), що підтверджено даними бухгалтерського обліку по рахунку 362 "Розрахунки з іноземними покупцями". Граничний термін повернення, а саме: 4303,36 євро (грн. екв. 69871,20) - 13.08.2014 p., 3738,00 євро (грн. екв. 60064,79) - 19.08.2014 p., 6910,64 євро (грн. екв. 99720,85) - 27.08.2014р., 4303,36 євро (грн. екв. 90815,22) - 03.09.2014 р.

На виконання умов даного контракту, у перевіряємому періоді ТОВ "Керамплюс" експортовано товару згідно ряду ВМД на загальну суму 95721,23 євро (екв. 1608251,54 грн.).

Валютна виручка надійшла від нерезидента в загальній сумі 42987,00 євро (екв. 777484,44 грн.), з яких 11743,36 євро (грн. екв. 180624,10) - недоотримана валютна виручка, а саме: у сумі 4303,36 євро граничний термін повернення - 03.09.2014 р., у сумі 1869,00 євро граничний термін повернення - 10.09.2014 p., у сумі 1869,00 євро граничний термін повернення - 30.09.2014 p., у сумі 3702,00 євро граничний термін повернення - 01.10.2014р. та несвоєчасно отримана валютна виручка у сумі 5643,00 євро (грн. екв. 11122,66).

За результатами перевірки станом на 08.12.2014 р. зафіксовано дебіторську заборгованість у розмірі 71989,59 євро (грн. екв. 1120263,01), з яких 60246,23 євро (грн. екв. 1020373,01) - термін сплати за перевіряємий період не настав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Господарського суду Хмельницької області у справі №924/1365/13 від 23.01.2014 p. стягнуто з ТОВ "ДН ТРАНС" м.Хмельницький, вул. М. Рибалко, 32/1 () на користь Компанії MCD (MINERALS & CHEMICALS DISTRIBUTION) LIMITED адреса: 15, Agiou Pavlou Street, LEDRA HOUSE, Agious Andrйas, P.C. 1105, Nicosia, Cyprus - 200 841,32 грн. (двісті тисячі вісімсот сорок одна гривня 32 коп.) вартості втраченого (загиблого) вантажу, 5 585,05грн. (п'ять тисяч п'ятсот вісімдесят п'ять гривень 05 коп.) процентів, 4 128,53грн. (чотири тисячі сто двадцять вісім гривень 53 коп.) судового збору.

Зазначене рішення суду залишене в силі відповідно до постанов Рівненського апеляційного господарського суду від 12.05.2014 р. та Вищого господарського суду України від 11.09.2014 р.

Згідно договору про відступлення права вимоги та зарахування зустрічних вимог від 01.09.14 року, укладеного між Компанією MCD (MINERALS & CHEMICALS DISTRIBUTION) LIMITED та ТОВ "Керамплюс", ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 24.11.2014 р. по справі № 924/1365/13 замінено сторону стягувача по справі, а саме Компанія MCD (MINERALS & CHEMICALS DISTRIBUTION) LIMITED замінена на ТОВ "Керамплюс".

Відповідні зміни відбулися згідно Постанови про заміну сторони виконавчого провадження Другого міського відділу державної виконавчої служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції від 08.12.2014 p.

Відповідно до банківської виписки про надходження грошових коштів на розрахунковий рахунок ТОВ "Керамплюс" від 17.01.2015 p., останнім були отримані кошти в розмірі 210554,90 грн., відповідно до рішення Господарського суду Хмельницької області у справі №924/1365/13 від 23.01.2014р.

Спірним по справі є висновок контролюючого органу про те, що розрахунок між сторонами за вищеописаними експортними операціями відбувся шляхом зарахування однорідних зустрічних вимог, тобто фактично грошові кошти на рахунки ТОВ «Керамплюс» не надходили, що, на думку податкового органу, суперечить вимогам законодавства.

Статтею 3 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» закріплені принципи зовнішньоекономічної діяльності, серед яких, зокрема:

- принцип свободи зовнішньоекономічного підприємництва, що полягає у праві суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності добровільно вступати у зовнішньоекономічні зв'язки; праві суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності здійснювати її в будь-яких формах, які прямо не заборонені чинними законами України;

- принцип верховенства закону, що полягає у тому числі у регулюванні зовнішньоекономічної діяльності тільки законами України та забороні застосування підзаконних актів та актів управління місцевих органів, що у будь-який спосіб створюють для суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності умови менш сприятливі, ніж ті, які встановлені законами України;

- принцип захисту інтересів суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, який полягає, зокрема, у тому, що Україна як держава: забезпечує рівний захист інтересів всіх суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та іноземних суб'єктів господарської діяльності на її території згідно з законами України; здійснює рівний захист всіх суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності України за межами України згідно з нормами міжнародного права; здійснює захист державних інтересів України як на її території, так і за її межами лише відповідно до законів України, умов підписаних нею міжнародних договорів та норм міжнародного права.

Статтею 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» передбачено, що суб'єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь - які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.

Положеннями частини 4 статті 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» передбачено свободу суб'єктів ЗЕД при укладанні зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім прямо або у винятковій формі заборонених законами України.

Як вбачається з матеріалів справи, розрахунок між сторонами за поставлений товар був проведений шляхом зарахування взаємних зустрічних однорідних вимог на підставі договору про відступлення права вимоги та зарахування зустрічних вимог від 01.09.2014 року, укладеної між ТОВ «КЕРАМПЛЮС» (сторона - 2, новий кредитор) та MCD (Minerals & Chemicals Distribution) LTD (сторона - 1, первісний кредитор), відповідно до п.1.1 якого первісний кредитор передає, а новий кредитор набуває право вимоги, належне первісному кредиторові на підставі рішення Господарського суду Хмельницької області у справі №924/1365/13 від 23 січня 2014 року до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДН ТРАНС» (далі - боржник) щодо стягнення на користь компанії MCD (Minerals & Chemicals Distribution) LTD на загальну суму 210554,90 грн.

За цим договором новий кредитор одержує право замість первісного кредитора вимагати від боржника сплати грошових коштів у розмірі, визначеному в п.2.1 цього договору, в межах виконання судового рішення у справі № 924/1365/13.

Новий кредитор та первісний кредитор мають заборгованість на підставі контракту №04/10МК від 04.10.2012 року у відповідності до якого, первісний кредитор діє як покупець, а новий кредитор діє як продавець. Сума заборгованості первісного кредитора перед новим кредитором за контрактом №04/10 МК від 04.10.2012 року станом на 01.09.2014 року складає 32695,50 Євро.

Внаслідок відступлення права вимоги, заборгованість первісного кредитора, як покупця, перед новим кредитором, як продавцем, в межах контракту №04/10 МК від 04.10.2012 року підлягає зменшенню через зарахування зустрічних вимог на суму вартості відступленого права вимоги та станом на 01.09.2014 року складає 11743,36 Євро.

Розрахунок за поставлений товар проведено шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог на підставі угоди про зарахування взаємних зустрічних однорідних вимог.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Постановою Правління Національного банку України «Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті» № 475, яка набрала чинності 19.11.2012 року, розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в ст. ст. 1 та 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» повинні здійснюватися у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Згідно ст. 4 Закону України «Про здійснення розрахунків в іноземній валюті», порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що зовнішньоекономічні операції між позивачем та контрагентами - нерезидентами були припинені в межах терміну, встановленого чинним законодавством, в сумах, обумовлених сторонами контрактів, із застосуванням заліку взаємних зустрічних однорідних вимог.

Як визначено в ст. 14 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», всі суб'єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право: самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.

Господарське зобов'язання відповідно до ст. 601 Цивільного кодексу України припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Аналогічні положення містяться в ч. 3 ст. 203 Господарського кодексу України, згідно якої господарське зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

Відповідно до положень ст. ст. 627, 628 Цивільного кодексу України сторони вільні у виборі виду договору та його умов, а згідно зістаттею 629 цього Кодексу укладений договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Положення Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» не містять заборони щодо зміни сторонами істотних умов договору, у тому числі його ціни, шляхом підписання додаткових угод до нього.

Зазначений Закон регулює порядок припинення зобов'язань між резидентом і нерезидентом шляхом їх виконання, проте це не виключає можливості припинити зобов'язання в інший спосіб.

Частиною 4 статті 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» передбачено, що суб'єкти ЗЕД мають право укладати будь - які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім прямо або у винятковій формі заборонених законами України.

Пунктом 1.10 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 року № 136 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що експортна, імпортна операції можуть бути зняті з контролю за наявності належним чином оформлених документів про припинення зобов'язань за цими операціями зарахуванням, якщо: вимоги випливають із взаємних зобов'язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред'явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов'язання, його змісту, умов виконання тощо.

Листом від 23 червня 1999 року № 18-211/1872-5495 «Щодо зарахування зустрічних однорідних вимог», у зв'язку із численними зверненнями комерційних банків та їх клієнтів, Національний банк України роз'яснив, що Закон України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» регулює порядок припинення зобов'язань між резидентом і нерезидентом шляхом виконання. Проте, це не виключає можливості припинити зобов'язання іншим шляхом, в тому числі, і зарахуванням. Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» суб'єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь - які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України. У разі наявності належним чином оформлених документів, припинення зобов'язань за зовнішньоекономічними договорами шляхом зарахування є підставою для зняття комерційними банками з контролю експортно - імпортних операцій своїх клієнтів, який здійснюється банками відповідно до вимог Інструкції про порядок здійснення контролю і отримання ліцензій за експортними, імпортними та лізинговими операціями, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 року № 136.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу грошово - кредитного ринку», що набрав чинності 17.11.2012 року, внесено зміни до ст. 25 та ст. 44 Закону України «Про Національний банк України», відповідно до яких НБУ наділяється правом запроваджувати вимоги щодо обов'язкового продажу частини надходжень в іноземній валюті, також встановлювати порядок проведення обов'язкового продажу та розміру надходжень в іноземній валюті, що підлягають обов'язковому продажу.

На підставі вищевказаного Закону України Національним банком України 14.05.2013 року прийнято постанову Правління Національного банку України № 163 «Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті» .

Свою позицію відповідач обґрунтовує саме положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу грошово - кредитного ринку», що набрав чинності 17.11.2012 року та постанови Правління Національного банку України від 14.05.2013 року №163 «Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті». Проте такі доводи відповідача судом відхиляються з огляду на те, що перелічені вище угоди про зарахування взаємних зустрічних однорідних вимог: між ТОВ «КЕРАМПЛЮС» та MCD (Minerals & Chemicals Distribution) LTD № 1 від 30.12.2012 року та № 31/03-13 від 31.03.2013 року; і угода між ТОВ «КЕРАМПЛЮС» та IMMCO (Industrial Minerals & Metals) Limited № 1003/13 від 10.03.2013 року (за якими зобов'язання між сторонами припинені шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог), укладені до набрання чинності Постановою Національного банку України від 14.05.2013 року №163. Вказаний факт не був врахований податковим органом під час проведення перевірки.

Відповідно до ст. 5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності.

Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом'якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.

Отже, вимога про обов'язковість надходження частини іноземної валюти за експортними операціями резидента на його банківській рахунок в даному випадку є необґрунтованою.

Також необґрунтованим є посилання податкового органу на відсутність висновку центрального органу виконавчої влади з питань економічної політики, оскільки отримання означеного висновку передбачено вимогами ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» у разі проведення розрахунків за експортовані товари (роботи/послуги) у строк понад 180 днів з дати їх митного оформлення, однак з матеріалів справи вбачається, що проведення розрахунків між сторонами шляхом зарахування взаємних зустрічних однорідних вимог проведено в межах встановленого строку.

Відповідно до п. 1.10 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 року № 136 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), експортна, імпортна операція можуть бути зняті з контролю за наявності належним чином оформлених документів про припинення зобов'язань за цими операціями зарахуванням, якщо: вимоги випливають із взаємних зобов'язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред'явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов'язання, його змісту, умов виконання тощо.

Як встановлено п. 5.8. вищевказаної Інструкції, банк у довільній формі повідомляє податковий орган про факт зняття з контролю операції резидента на підставі документів про припинення зобов'язань за цією операцією шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог за договорами (пункт 1.10 розділу 1 цієї Інструкції).

Відповідно до п. 5.9 вищезазначеної Інструкції, Банк надає податковим органам інформацію про виявлені у звітному місяці факти порушень згідно з додатком 2 в разі ненадходження в законодавчо встановлені строки (або строки, визначені в висновках) виручки, товарів. У наступному звітному місяці інформація про ці порушення вже не надається.

Згідно з п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до ч.1 ст.202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є:

1/ неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2/ недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3/ невідповідність висновків суду обставинам справи;

4/ порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного рішення справи або питання.

На підставі викладеного, суд, перевіривши оскаржуване рішення на відповідність вимогам частини 3 статті 2 КАС України, доходить висновку, що спірне податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області № від 19.03.2015 року на суму 50377,53 грн. прийняте податковим органом без урахування усіх обставин, що мають значення, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 167, 184, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Керамплюс» - задовольнити частково.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 р. у справі №804/5814/15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - скасувати.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамплюс" до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області № від 19.03.2015 року на суму 50377,53 грн.

Вступна та резолютивна частини постанови складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 9 вересня 2015 року, в повному обсязі постанова складена 14 вересня 2015 року.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення.

Постанова суду може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, а в разі складання рішення відповідно до ст.160 КАС України - з дня складання рішення в повному обсязі.

Головуючий суддя С.В. Білак

Судді Н.А. Олефіренко

В.А.Шальєва