Справа № 808/3187/13-а
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2015-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
17 серпня 2015 рокуСправа № 808/3187/13-а
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сіпаки А.В.
при секретарі Горбовій І.С.
представника позивача - не прибув
представника відповідача 1 - Мигловець К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі питання щодо ухвалення додаткового судового рішення в адміністративній справі
за позовом Публічного акціонерного товариства «Електрометалургійний завод «Дніпроспецсталь» ім. А.М. Кузьміна»
до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжя Міжрегіонального Головного управління Державної фіскальної служби
до Управління державної казначейської служби України у м. Запоріжжя Запорізької області
про визнання бездіяльності протиправною та стягнення бюджетної заборгованості
23 липня 2015 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява Публічного акціонерного товариства «Електрометалургійний завод «Дніпроспецсталь» ім. А.М. Кузьміна» про ухвалення додаткового судового рішення, в якій позивач просить стягнути на його користь пеню на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України.
Подану заяву обґрунтовують тим, що 07.08.2013 Запорізьким окружним адміністративним судом по справі № 808/3187/13-а за позовом Публічного акціонерного товариства «Електрометалургійний завод «Дніпроспецсталь» ім. А.М. Кузьміна» до Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Запоріжжі, Управління державної казначейської служби України у м. Запоріжжя Запорізької області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення бюджетної заборгованості прийнято рішення, яким адміністративний позов задоволено повністю, а саме визнано протиправною бездіяльність Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Запоріжжі Державної податкової служби щодо ненадання до органу казначейства висновку про відшкодування публічному акціонерному товариству «Електрометалургійний завод «Дніпроспецсталь» ім. А.М. Кузьміна» податку на додану вартість у розмірі 1947263 грн. по податковій декларації за червень 2011 року та у розмірі 437884 грн. по податковій декларації за листопад 2011 року та стягнути з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства «Електрометалургійний завод «Дніпроспецсталь» ім. А.М. Кузьміна» суму бюджетної заборгованості у розмірі 2385147 грн., в тому числі 1947263 грн. по податковій декларації за червень 2011 року та у розмірі 437884 грн. по податковій декларації за листопад 2011 року. Однак при винесенні рішення судом не прийнято рішення щодо стягнення пені на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України. 02.10.2014 Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом рішення суду першої інстанції залишено без змін. Просить прийняти додаткову постанову щодо задоволення позовних вимог в частині стягнення пені.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіслав до суду заяву про розгляд даної заяви за його відсутності, на її задоволенні наполягає.
Представник відповідача 1 в судовому засіданні проти задоволення заяви про ухвалення додаткового судового рішення щодо позовних вимог в частині стягнення пені заперечив із підстав, викладених у письмових запереченнях.
Представник відповідача 2 в судове засідання не з'явився.
Дослідивши матеріали справи та подані до суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви представника позивача про ухвалення додаткового судового рішення з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 168 КАС України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою особи, яка брала участь у справі, чи з власної ініціативи прийняти додаткову постанову чи постановити додаткову ухвалу у випадках, якщо:
1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;
2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;
3) судом не вирішено питання про судові витрати.
Частиною 2 ст. 168 КАС України встановлено, що питання про ухвалення додаткового судового рішення може бути заявлено до закінчення строку на виконання судового рішення.
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків встановлений статтею 200 Податкового кодексу України (далі - ПК України).
Відповідно до п. 200.7-200.11 ст. 200 ПК України (в редакції чинній на момент подання позивачем декларацій з податку на додану за червень, листопад 2011 року), платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному органу державної податкової служби податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
До декларації додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування, а також оригінали митних декларацій (примірників декларанта), що підтверджують вивезення товарів (супутніх послуг) за межі митної території України.
Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
Протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, податковий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.
За наявності достатніх підстав, які свідчать, що розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено з порушенням норм податкового законодавства, податковий орган має право провести документальну позапланову виїзну перевірку платника для визначення достовірності нарахування такого бюджетного відшкодування протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном проведення камеральної перевірки.
Перелік достатніх підстав, які надають право податковим органам на позапланову виїзну документальну перевірку платника податку на додану вартість для визначення достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
За приписами п. 200.14 ст. 200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної позапланової виїзної перевірки орган державної податкової служби виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган, зокрема, у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною органом державної податкової служби за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування.
В період з 20.07.2011 по 05.08.2011 СДПІ по роботі з ВПП у м. Запоріжжя було проведено камеральну перевірку ПАТ "Дніпроспецсталь" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на розрахунковий рахунок за червень 2011 року, результати якої було оформлено Актом перевірки № 339/08-01/00186536 від 05.08.2011, в результаті чого зроблено висновок про завищення заявленої за червень 2011 року суму бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 1947263 грн.
Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.09.2012 постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 03.10.2011 залишено без змін.
В період з 19.12.2011 по 06.01.2012 СДПІ по роботі з ВПП у м. Запоріжжя було проведено камеральну перевірку ПАТ "Дніпроспецсталь" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на розрахунковий рахунок за листопад 2011 року, результати якої було оформлено Актом перевірки № 8/08-01/00186536 від 06.01.2012, в результаті чого зроблено висновок про завищення заявленої за листопад 2011 року суму бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 437884 грн.
Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2012 постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 11.04.2012 залишено без змін.
Відповідно до пункту 200.15 статті 200 Податкового кодексу України, у разі якщо за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку або орган державної податкової служби розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, орган державної податкової служби не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов'язаний повідомити про це орган Державного казначейства України. Орган Державного казначейства України тимчасово припиняє процедуру відшкодування в частині оскаржуваної суми до набрання законної сили судовим рішенням. Після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження орган державної податкової служби протягом п'яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов'язаний подати органу Державного казначейства України висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету.
Суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення (пункт 200.23 статті 200 Податкового кодексу України).
Як встановлено судом та підтверджено судовими рішеннями в адміністративній справі № 808/3187/13-а, відповідачем 1 не виконано обов'язок, передбачений пунктом 200.15 статті 200 Податкового кодексу України, щодо надання до органу казначейської служби висновку про відшкодування суми податку на додану вартість у розмірі 2385147 грн. протягом п'яти робочих днів з моменту набрання законної сили судовими рішеннями у справах № 2а-0870/6922/11 та № 0870/684/12 (прийняттям рішення судом апеляційної інстанції).
Згідно з положеннями частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
Враховуючи, що протягом встановленого пунктом 200.15 статі 200 Податкового кодексу України строку відповідачем 1 відповідний висновок не був поданий, та відповідно у визначений пунктом 200.13 цієї ж статті строк тривалістю п'ять операційних днів, протягом яких після отримання висновку органом Державної казначейської служби України повинно бути здійснено бюджетне відшкодування, виплата такого відшкодування не відбулась, сума невідшкодованого податку на додану вартість набула статусу бюджетної заборгованості, на яку повинна нараховуватись пеня.
Таким чином, перевіривши наданий позивачем розрахунок, суд приходить до висновку, що стягненню на користь ПАТ "Дніпроспецсталь" підлягає пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України.
Щодо посилання відповідача на те, що на дату розгляду справи не завершилася процедура судового оскарження, суд зазначає таке.
Податковим кодексом України не визначено час (подію), з якими б законодавець пов'язував закінчення процедури судового оскарження у правовідносинах щодо бюджетного відшкодування.
Однак, Податковий кодекс України визначає загальні принципи узгодження грошових зобов'язань, визначених контролюючим органом.
Так, відповідно із п.56.18 ст.56 ПК України, при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили. Відповідно до пп.60.1.4 п.60.1 ст.60 ПК України, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовуються повідомлення-рішення органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.
Отже, вказані норми права свідчать про те, що законодавець пов'язує виникнення тих чи інших юридично значимих фактів з набранням судовим рішенням законної сили.
Відповідно до ст. 255 КАС України, постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.
Згідно із ч.3 ст. 254 КАС України, у разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Відповідно до ч.5 ст. 254 КАС України постанова або ухвала суду апеляційної інстанції набирають законної сили з моменту проголошення, а якщо їх було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі.
Таким чином суд приходить до висновку, що завершенням процедури судового оскарження слід вважати дату набрання судовим рішенням законної сили, яке є обов'язковим до виконання.
За наведених обставин суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та її слід задовольнити повністю.
Керуючись cтаттями 168, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя А.В.Сіпака