Справа № 2а/1770/17/2011
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2011-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 2а/1770/17/2011

18 липня 2011 року 17год. 59хв. м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Бондаренко В.Ю. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1

відповідача: представник ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_3 підприємство "Інком"
до Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції
про визнання дій неправомірними та визнання наказу протиправним
ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_3 підприємство "Інком", звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції з про визнання дії (бездіяльності) неправомірними та зобов'язання надати органу державного казначейства висновок з зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету в одноденний термін.

В обгрунтування позову вказує, що 22.11.2010 року ПП "Інком" подало до Кузнецовської ОДПІ податкову декларацію з податку на додану вартість за жовтень 2010 року з заявою про повернення бюджетного відшкодування в сумі 64293 грн. на розрахунковий рахунок. Визначений законом термін для проведення камеральної перевірки закінчився 22.12.2010 року, однак відповідач акту документальної невиїзної перевірки (камеральної) не надав, не навів жодного порушення податкового законодавства, не надав органу державного казначейства висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Також позивач подав заяву про збільшення позовних вимог (а.с.23), якою просить визнати наказ Кузнецовської ОДПІ № 512 від 29.12.2010 року про проведення виїзної позапланової перевірки - протиправним. В обгрунтування вказаної позовної вимоги зазначає, що ПП "Інком" двічі надавались податковому інспектору оригінали первинних документів за вересень, жовтень 2010 року, відтак підстави для проведення виїзної позапланової перевірки - відсутні.

В судовому засіданні представник позивача адміністративний позов підтримав в повному обсязі з наведених у ньому підстав, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог. Просив суд визнати неправомірною бездіяльність відповідача щодо нескладання акта перевірки податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2010 року та ненадання висновку органу державного казначейства; зобов'язати надати висновок з зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, в одноденний термін з часу набрання рішенням суду законної сили; визнати протиправним наказ на проведення позапланової перевірки.

Відповідач, Кузнецовська об'єднана державна податкова інспекція, адміністративний позов не визнав, подав письмові заперечення (а.с.11-12). Представник відповідача в судовому засіданні надав пояснення, що відповідають наведеним в запереченнях. Зокрема, пояснив, що податкова декларація з податку на додану вартість за звітний період жовтень 2010 року подана ПП "Інком" до ОДПІ 22.11.2010 року з заявленою сумою податку на додану вартість до відшкодування на рахунок платника в банку у розмірі 64293 грн. З метою проведення невиїзної документальної перевірки достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку на додану вартість, платнику направлено лист щодо представлення для перевірки первинних документів, в тому числі, що підтверджують факт оплати ним товарів (послуг) основним постачальникам за попередній податковий період та в якому фактично сплачено суму ПДВ у вартості придбаних товарів (послуг), та податковий період, в якому заявлено бюджетне відшкодування. Лист ПП "Інком" отримало 03.12.2010 року та станом на 13.12.2010 року представлено первинні, платіжні документи, що підтверджують факт оплати товарів постачальникам за звітні періоди вересень-жовтень 2010 року. Документи щодо достовірності формування податкових зобов'язань платником не представлено.

Додатково Кузнецовською ОДПІ до ПП "Інком" направлено лист щодо представлення актів інвентаризації основних фондів, ТМЦ та коштів за 2009-2010 роки, враховуючи звітні періоди, що перевіряються. Станом на 21.12.2010 року вищезгадані документи платником не надано, що не дало змоги провести в повному обсязі невиїзну документальну перевірку достовірності декларування податкового зобов'язання та сум ПДВ до відшкодування з бюджету.

Також вказує, що станом на 14.12.2010 року від відділу податкової міліції Сарненської ОДПІ отримано застереження щодо співпраці ПП "Інком" з підприємствами з ознаками високого ризику, а також щодо можливих проведених безтоварних операцій та/або проведення реалізації ТМЦ за готівку, а також проведення реалізації за ціною нижчою придбання пов'язаним особам (СПД ОСОБА_1), що може вплинути на заниження податкового зобов'язання у відповідному звітному періоді.

За наявності фактів високого ризику декларування суми бюджетного відшкодування, що свідчать про можливе порушення норм податкового законодавства, та з метою здійснення детального аналізу виникнення від'ємного значення оподаткування у попередньому періоді, призначено провести позапланову документальну перевірку ПП "Інком" щодо встановлення достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку в розмірі 64293 грн.

Вказує, що відповідач діяв відповідно до приписів пп.7.7.5 п.7.7 ст.7 Закону України "Про податок на додану вартість", оскільки лише у разі підтвердження заявленої суми ПДВ виникає обов'язок податкового органу надати висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Дії податкового органу та спірний наказ вважає правомірними, в задоволенні позову просить відмовити за безпідставністю вимог.

В частині позовної вимоги про зобов'язання відповідача надати органу державного казначейства висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, в 1-денний термін з часу набрання рішенням суду законної сили, ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 18.07.2011 року провадження у справі закрито з підстав п.1 ч.1 ст.157 КАС України.

Вирішуючи адміністративний спір за позовом ПП "Інком" до Кузнецовської ОДПІ про визнання бездіяльності протиправною та визнання наказу неправомірним, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, встановивши фактичні обставини справи, перевіривши їх доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх у сукупності, відповідно до вимог закону, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення частково, з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 підприємством "Інком" до Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції подано податкову декларацію з податку на додану вартість за звітний період - вересень 2010 року (вхідний № 7911 від 20.10.2010 року) з прочерками по всіх розділах декларації - податкових зобов'язань, податкового кредиту, розрахунків з бюджетом (а.с.69-70).

22.11.2010 року ОСОБА_3 підприємством "Інком" до Кузнецовської ОДПІ за вхідним № 8879 подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за вересень 2010 року, додаток 5 до податкової декларації (а.с.71,72), якими задекларовано податкових зобов'язань на суму 12167 грн., податкового кредиту 77329 грн., залишок від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та податкового кредиту поточного звітного періоду, який підлягає зарахуванню до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 22.2 декларації) в сумі 65162 грн.

В цей же день, 22.11.2010 року, ОСОБА_3 підприємством "Інком" до Кузнецовської ОДПІ за вхідним № 8889 подано податкову декларацію з податку на додану вартість за жовтень 2010 року (а.с.73-76), розрахунок суми бюджетного відшкодування (а.с.77), довідку щодо залишку суми від'ємного значення попередніх податкових періодів, що залишається непогашеним після бюджетного відшкодування, отриманого у звітному податковому періоді, та підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (а.с.78), додаток 5 (а.с.79) та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування (а.с.80).

Згідно поданих документів, залишок від'ємного значення в сумі 64293 грн. виник за вересень 2010 року та заявлений до бюджетного відшкодування в сумі 64293 грн. на рахунок ПП "Інком" у банку.

При вирішенні даного спору суд виходить з того, що питання нарахування, сплати податку на додану вартість, формування податкових зобовязань та податкового кредиту, порядку бюджетного відшкодування на час виникнення спірних правовідносин визначалися нормами Закону України "Про податок на додану вартість" № 168/97-ВР від 03.04.1997 року, із змінами та доповненнями (далі по тексту судової постанови Закон № 168/97-ВР).

Відповідно до п. 6.1 ст. 6 Закону № 168/97-ВР, об'єкти оподаткування, визначені статтею 3 цього Закону, за винятком операцій, звільнених від оподаткування, та операцій, до яких застосовується нульова ставка згідно з цим Законом, оподатковуються за ставкою 20 відсотків. Податок становить 20 відсотків бази оподаткування, визначеної статтею 4 цього Закону, та додається до ціни товарів (робіт, послуг), в складі якої і сплачується покупцями (п.п.6.1.1. п. 6.1 ст. 6 Закону № 168/97-ВР).

Згідно пункту 1.7 статті 1 Закону № 168/97-ВР, податковий кредит - сума, на яку платник податку має право зменшити податкове зобов'язання звітного періоду, визначена згідно з цим Законом.

За змістом підпункту 7.4.1 пункту 7.4 статті 7 Закону № 168/97-ВР, податковий кредит звітного періоду складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 6.1 статті 6 та статтею 8-1 цього Закону, протягом такого звітного періоду зокрема у зв'язку з придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку. Датою виникнення права платника податку на податковий кредит, відповідно до підпункту 7.5.1 пункту 7.5 статті 7 Закону № 168/97-ВР, вважається дата здійснення першої з подій:

- або дата списання коштів з банківського рахунку платника податку в оплату товарів (робіт, послуг), дата виписки відповідного рахунку (товарного чека) - в разі розрахунків з використанням кредитних дебетових карток або комерційних чеків;

- або дата отримання податкової накладної, що засвідчує факт придбання платником податку товарів (робіт, послуг).

З аналізу положень Закону України № 168/97-ВР вбачається, що податок на додану вартість є непрямим податком.

При здійсненні господарської операції з придбання товарів (робіт, послуг) одним платником податку (покупцем) у іншого платника названого податку (продавця), податок на додану вартість, що обраховується у ціні (вартості) придбаваємого товару (роботи, послуги), сплачується покупцем товарів не безпосередньо до бюджету, а у складі такої вартості (ціни придбання) товарів (робіт, послуг) іншому платнику - постачальнику товарів.

У випадку ж подальшої реалізації придбаного товару (роботи, послуги), платник податку здійснює таку реалізацію знову ж таки з включенням у вартість (ціну) такого товару (роботи, послуги) суми податку на додану вартість, яку отримує від покупця у складі такої ціни.

Таким чином, впродовж звітного періоду у платника ПДВ виникають операції, при яких платник фактично сплачує іншому платнику податок додану вартість у складі придбаного ним товару, та операції, за яких такий платник податків фактично отримує від інших осіб податок на додану вартість у складі ціни реалізованого ним товару (роботи, послуги).

Відповідно до положень пункту 1.8 статті 1 Закону № 168/97-ВР, бюджетне відшкодування - сума, що підлягає поверненню платнику податку з бюджету у зв'язку з надмірною сплатою податку у випадках, визначених цим Законом.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків визначені п.7.7 статті 7 Закону № 168/97-ВР.

Відповідно до пп.7.7.1 вказаної норми закону, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного податкового періоду та сумою податкового кредиту такого звітного податкового періоду.

При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з підпунктом 7.7.1 цього пункту, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені законом для відповідного податкового періоду.

При від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з підпунктом 7.7.1 цього пункту, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з цього податку, що виник за попередні податкові періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до закону), а при його відсутності - зараховується до складу податкового кредиту наступного податкового періоду.

Відповідно до пп.7.7.2, якщо у наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з підпунктом 7.7.1 цього пункту, має від'ємне значення, то:

а) бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від'ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів (послуг) у попередніх податкових періодах постачальникам таких товарів (послуг);

б) залишок від'ємного значення після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту кожного наступного податкового періоду лише в частині суми податку фактично сплаченої отримувачем постачальникам товарів (послуг) та при імпорті і включається до розрахунку бюджетного відшкодування наступного звітного періоду;

залишок від'ємного значення, за яким не проведено розрахунків з постачальниками відображається в податковій декларації з податку на додану вартість окремим рядком для визначення суми податку, яка може підлягати відшкодуванню в частині сплачених сум податку в наступних звітних періодах.

Відповідно до пп.7.7.3, платник податку може прийняти самостійне рішення про зарахування належної йому повної суми бюджетного відшкодування у зменшення податкових зобов'язань з цього податку наступних податкових періодів. Зазначене рішення відображається платником податку у податковій декларації, яку він подає за наслідками звітного періоду, в якому виникає право на подання заяви про отримання бюджетного відшкодування згідно з нормами цієї статті. При прийнятті такого рішення зазначена сума не враховується при розрахунку сум бюджетного відшкодування наступних податкових періодів.

Підпунктом 7.7.4 визначено, що платник податку, який має право на одержання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення повної суми бюджетного відшкодування, подає відповідному податковому органу податкову декларацію та заяву про повернення такої повної суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До декларації додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування, копії погашених податкових векселів (податкових розписок), у разі їх наявності, та оригіналів п'ятих основних аркушів (примірників декларанта) вантажних митних декларацій, у разі наявності експортних операцій.

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються за процедурою, встановленою центральним податковим органом.

З врахуванням вищевказаних приписів закону, відповідно до пп.7.7.5 п.7.7 статті 7 Закону № 168/97-ВР, протягом 30 днів, наступних за днем отримання податкової декларації, податковим органом проводиться документальна невиїзна перевірка (камеральна) заявлених у ній даних.

За наявності достатніх підстав вважати, що розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено з порушенням норм податкового законодавства, податковий орган має право протягом такого ж строку провести позапланову виїзну перевірку (документальну) платника для визначення достовірності нарахування такого бюджетного відшкодування.

Податковий орган зобов'язаний у п'ятиденний термін після закінчення перевірки надати органу державного казначейства висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Системний аналіз вказаних вище норм Закону № 168/97-ВР дає підстави дійти висновку, що процедурі бюджетного відшкодування сум податку на додану вартість, заявленого платником податку, передує процедура перевірки достовірності заявленої суми, а обов'язок здійснення такої перевірки покладається законом на органи державної податкової служби.

Відповідно до статті 2 Закону України від 04.12.1990 року № 509-XII "Про державну податкову службу в Україні" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), одним із завдань органів державної податкової служби є здійснення контролю за додержанням податкового законодавства, правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджетів, державних цільових фондів податків і зборів (обов'язкових платежів), а також неподаткових доходів, установлених законодавством.

Відповідно до статті 13 цього закону, посадові особи органів державної податкової служби зобов'язані дотримувати Конституції і законів України, інших нормативних актів, прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій, забезпечувати виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та повною мірою використовувати надані їм права.

Тобто, одержавши від платника податку заяву про бюджетне відшкодування податку на додану вартість, податковий орган, залежно від конкретних обставин справи, зобов'язаний провести певний вид перевірки достовірності заявленої суми: документальну невиїзну перевірку (камеральну), виїзну позапланову перевірку.

Згідно абз.2 підпункту "в" підпункту 4.2.2 статті 4 Закону України "Про порядок погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), камеральною вважається перевірка, яка проводиться контролюючим органом виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях, без проведення будь-яких інших видів перевірок платника податків.

Підстави та порядок проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів (обов'язкових платежів) визначені в статті 11-1 Закону № 509-XII.

Так, відповідно до ч.6 статті 11-1 Закону № 509-XII, позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена в планах роботи органу державної податкової служби і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, зазначених в цій статті, зокрема, відповідно до пункту 3, якщо виявлено недостовірність даних, що містяться у податковій декларації, поданій платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу державної податкової служби протягом десяти робочих днів з дня отримання запиту.

Відповідно до п.1.2 Порядку оформлення результатів невиїзних документальних, виїзних планових та позапланових перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, затвердженого наказом Державної податкової адміністрації України від 10.08.2005 року № 327, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 925/11205 (що був чинним на час виникнення спірних правовідносин):

плановою виїзною перевіркою вважається перевірка суб'єкта господарювання щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати ним податків та зборів (обов'язкових платежів), яка передбачена у плані роботи органу державної податкової служби і проводиться за місцезнаходженням такого суб'єкта господарювання чи за місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така планова виїзна перевірка;

позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена в планах роботи органу державної податкової служби і проводиться за наявності хоча б однієї із обставин, визначених Законом України "Про державну податкову службу в Україні" та іншими законодавчими актами. Вона здійснюється за місцезнаходженням такого суб'єкта господарювання чи за місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така позапланова виїзна перевірка;

невиїзною документальною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні органу державної податкової служби на підставі поданих податкових декларацій, звітів та інших документів, пов'язаних з нарахуванням і сплатою податків та зборів (обов'язкових платежів), незалежно від способу їх подачі.

Як встановлено судом з матеріалів справи, Кузнецовська ОДПІ, на виконання покладених на неї законом зобов'язань, у зв'язку з проведенням документальної невиїзної перевірки податкової декларації з ПДВ за жовтень 2010 року та розрахунку суми бюджетного відшкодування, звернулась із запитом до платника податків № 6272/15-135 від 25.11.2010 року про надання впродовж десяти днів оригіналів первинних документів, що підтверджують факт оплати товарів (робіт, послуг) постачальникам; реєстрів отриманих та виданих податкових накладних за попередній податковий період, у якому фактично сплачено суму ПДВ у вартості придбаних товарів (послуг), та податковий період, у якому заявлено бюджетне відшкодування ПДВ; фінансово-господарські документи, що підтверджують передачу товарів, виконання робіт (надання послуг) за вчиненим правочином: товаро-транспортні накладні, видаткові та податкові накладні, рахунки-фактури, довіреності на отримання товарно-матеріальних цінностей, акти приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг), господарських договорів, укладених з контрагентами (а.с.64).

Суд вважає, що вказані вище документи податковим органом було підставно запитано у платника податків, позаяк до перевірки підлягало коло питань, пов'язаних з правомірністю та повнотою визначення податкових зобов'язань попереднього та поточного податкових періодів, податкового кредиту, правильністю визначення залишку від'ємного значення між сумою податкових зобов'язань та податкового кредиту, фактичної оплати ПДВ постачальникам в ціні товару.

Як встановлено з листа № 13/12 від 13.12.2010 року, адресованого ПП "Інком" до Кузнецовської ОДПІ, на отриманий 03.12.2010 року письмовий запит підприємством було надано перевіряючому ОСОБА_4 документи, що підтверджують факт оплати постачальникам, оригінали отриманих податкових накладних, чеків, квитків, копію реєстру отриманих та виданих податкових накладних за вересень та жовтень 2010 року (а.с.63).

Кузнецовська ОДПІ адресувала до ПП "Інком" додатковий запит № 6656/15-135 від 14.12.2010 року з проханням надати в триденний термін акти проведення інвентаризацій основних фондів, товарно-матеріальних цінностей та коштів за 2009-2010 роки, включаючи звітні періоди, що перевіряються. Запит платником одержано 14.12.2010 року (а.с.65).

Позивач запитуваних податковим органом фінансово-господарських документів не надав, листом № 27/12 від 27.12.2010 року повторно надав посадовій особі Кузнецовської ОДПІ ОСОБА_4 документи, що підтверджують оплату, оригінали отриманих податкових накладних, чеки, квитки, банківські виписки (а.с.66).

З долученого до матеріалів справи повідомлення ВПМ Сарненської МДПІ, адресованого до Кузнецовської ОДПІ (вхідний № 752/7 від 16.12.2010 року), вбачається, що досліджений ланцюг постачання дає підстави вважати, що ПП "Інком" проводить безтоварні операції по реалізації ТМЦ, використовуючи суб'єктів господарювання з ознаками фіктивності, а фактично продукцію реалізує за готівку для фізичних осіб, що потребує перевірки первинних бухгалтерських документів та інвентаризації придбаних ТМЦ (а.с.68).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4, головний державний податковий інспектор відділу оподаткування юридичних осіб Кузнецовської ОДПІ, суду пояснила, що нею проводилась документальна невиїзна перевірка заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість. На надіслані письмові запити ПП "Інком" документи було надано не в повному обсязі, а зокрема не надано документів на підтвердження правомірності визначення податкового зобов'язання, у зв'язку з чим було неможливо підтвердити чи спростувати достовірність заявленої до бюджетного відшкодування суми. Підтвердила, що будь-який документ на оформлення результатів перевірки не складався.

Представник позивача в судовому засіданні надав для долучення до справи копії документів, які надавав податковому органу при перевірці, а саме: реєстр отриманих та виданих податкових накладних за вересень 2010 року (а.с.95), відображені в реєстрі отримані ПП "Інком" податкові накладні за вересень 2010 року (а.с.96-101), звіти про використання коштів, наданих під звіт (а.с.102), платіжні доручення про оплату ПП "Інком" придбаних товарів (робіт, послуг) у вересні 2010 року (а.с.103-107); реєстр отриманих та видатних податкових накладних за жовтень 2010 року (а.с.108), вантажно-митну декларацію № 252 від 25.10.2010 року (а.с.109), відображені в реєстрі отримані ПП "Інком" податкові накладні за жовтень 2010 року (а.с.110-114), звіти про використання коштів, наданих під звіт (а.с.115), список касових чеків за вересень 2010 року (а.с.140, оригінали чеків оглянуто в судовому засіданні). Представник позивача (директор ОСОБА_5О.) пояснив, що ним особисто всі вказані документи були надані при проведенні документальної невиїзної перевірки, вважає їх достатнім підтвердженням заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість.

Як встановлено судом, всі вищевказані документи обгрунтовують формування податкового кредиту ПП "Інком" в вересні, жовтні 2010 року. З досліджених судом реєстрів отриманих та виданих податкових накладних за вказані податкові періоди встановлено, що на формування податкових зобов'язань платника податків за вказані податкові періоди мали вплив операції з продажу товарів (робіт, послуг). Зокрема, в реєстрі виданих податкових накладних за вересень 2010 року (а.с.95, зворот) відображено податкову накладну від 14.09.2010 року номер 1409 на суму ПДВ 12167,10 грн., покупець ПП ОСОБА_5

Згідно уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань за вересень 2010 року, саме вказана сума 12167 грн. була включена ПП "Інком" до податкового зобов'язання у вересні 2010 року. Будь-які документи на підтвердження формування податкового зобов'язання ні в ході перевірки податковому органу, ні в ході судового розгляду до справи позивачем надані не були.

З врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що наданих податковому органу при перевірці документів було недостатньо для підтвердження чи спростування заявленої суми бюджетного відшкодування, оскільки ненадання документів щодо формування податкового зобов'язання унеможливлює перевірку правильності визначення залишку від'ємного значення попереднього податкового періоду.

Аналіз фактичних обставин справи дає суду підстави дійти висновку, що Кузнецовська ОДПІ при прийнятті наказу № 512 від 29.12.2010 року "Про проведення виїзної позапланової перевірки ПП "Інком" (а.с.21) діяла у відповідності з приписами п.3 ч.6 ст.11-1 Закону України "Про державну податкову службу", згідно якого підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є виявлення недостовірних даних, що містяться у податковій декларації, поданій платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу державної податкової служби протягом десяти робочих днів з дня отримання запиту.

Суд не приймає як доказ протиправності спірного наказу покликання представника позивача на постанову судді Кузнецовського міського суду від 03.03.2011 року в справі № 3-47/11 про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-3 КУпАП у зв'язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення (а.с.29). При цьому суд враховує, що відповідно до ч.4 ст.72 КАС України, вирок суду в кримінальній справі або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалено вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце це діяння та чи вчинене воно цією особою.

Відповідно до статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З врахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку, що при ненаданні під час документальної невиїзної перевірки на письмовий запит податкового органу необхідних документів для підтвердження заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість, призначення відповідачем виїзної позапланової перевірки відповідає приписам закону, здійснюється в межах повноважень, наданих законом, та з метою, з якою такі повноваження надано. Відтак, суд приходить до переконання, що наказ Кузнецовської ОДПІ № 512 від 29.12.2010 року про призначення позапланової виїзної перевірки ПП "Інком" є правомірним, доводи позивача не дають суду підстав для визнання його нечинним, а тому в позові в даній частині вимог слід відмовити.

Разом з тим, судом встановлено, що з 22.11.2010 року - з часу подання ПП "Інком" до Кузнецовської ОДПІ податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2010 року, до часу судового розгляду справи, результати документальної невиїзної перевірки (камеральної) заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість відповідачем не оформлено, що суперечить приписам пп.7.7.5, пп.7.7.7 п.7.7 ст.7 Закону № 168/97-ВР.

Відповідно до п.1.3 Порядку оформлення результатів невиїзних документальних, виїзних планових та позапланових перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, затвердженого наказом Державної податкової адміністрації України від 10.08.2005 року № 327, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 925/11205 (що був чинним на час виникнення спірних правовідносин), за результатами проведення невиїзних документальних, виїзних планових та позапланових перевірок фінансово-господарської діяльності суб'єктів господарювання оформляється акт, а в разі відсутності порушень податкового, валютного та іншого законодавства - довідка.

Відповідно до пп.7.7.7 п.7.7 ст.7 Закону № 168/97-ВР, якщо за наслідками документальної невиїзної (камеральної) або позапланової виїзної перевірки (документальної) податковий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий податковий орган:

а) у разі заниження заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування щодо суми, визначеної податковим органом унаслідок таких перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого заниження та підстави для її вирахування. У цьому випадку вважається, що платник податку добровільно відмовляється від отримання такої суми заниження як бюджетного відшкодування та враховує її згідно з підпунктом 7.7.3 цього пункту у зменшення податкових зобов'язань з цього податку наступних податкових періодів;

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною податковим органом внаслідок проведення таких перевірок, податковий орган надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з'ясування внаслідок проведення таких перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови у наданні бюджетного відшкодування.

Суд не приймає обгрунтування представником відповідача причин неоформлення результатів документальної невиїзної перевірки (камеральної) перевірки покликанням на те, що було призначено позапланову виїзну перевірку ПП "Інком", однак платник не допустив перевіряючих до проведення такої перевірки. На думку суду, незалежно від причин непроведення позапланової виїзної перевірки, податковий орган не звільняється від обов'язку документального оформлення у спосіб та у строк, визначений законом, результатів розпочатої документальної невиїзної перевірки. Неоформлення податковим органом результатів перевірки та неприйняття рішення щодо підтвердження чи спростування заявленої суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість порушує права платника податків як на отримання бюджетного відшкодування за наявності визначених законом передумов, так і на оскарження в адміністративному чи судовому порядку відповідного податкового повідомлення чи податкового-повідомлення рішення (пп.7.7.7 Закону № 168/97-ВР).

Оскільки на органи державної податкової служби покладається обов'язок оформлення результатів перевірок платників податків в порядку та у строки, визначені законом, однак відповідач такого обов'язку не виконав, не підтвердив і не спростував заявлену суму бюджетного відшкодування, то суд таку форму поведінки суб'єкта владних повноважень розцінює як протиправну бездіяльність.

На підставі наведеного, позовна вимога в частині визнання протиправною бездіяльності Кузнецовської ОДПІ щодо неоформлення результатів документальної невиїзної перевірки (камеральної) заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість позивачем у податковій декларації з податку на додану вартість за жовтень 2010 року, підлягає до задоволення. Суд не вбачає підстав для визнання протиправною бездіяльністю неподання відповідачем висновку органу державного казначейства про відшкодування з бюджету заявленої суми ПДВ, оскільки такий висновок податковий орган зобов'язаний надати лише у випадку підтвердження заявленої суми ПДВ.

Відповідно до ч.3 ст.94 КАС України, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити частково.

Бездіяльність Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції щодо неоформлення результатів документальної невиїзної перевірки (камеральної) заявленої до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість ОСОБА_3 підприємством "Інком" у податковій декларації з податку на додану вартість за жовтень 2010 року, - визнати протиправною.

В решті позовних вимог - відмовити.

Присудити на користь позивача ОСОБА_3 підприємство "Інком" із Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1 грн. 70 коп.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Дорошенко Н.О.