Справа № 826/13678/15
Суддя: Кротюк О.В.
Дата ухвалення: 2015-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 серпня 2015 року 17:31 № 826/13678/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кротюка О.В. при секретарі судового засідання Гафарли К.І розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів Київської області
про визнання протиправним та скасування рішення
Обставини справи:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним і скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 02 липня 2015 року КДКА щодо порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного провадження.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав його необґрунтованості та безпідставності, які викладено письмово та долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

встановив:

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 02 липня 2015 року порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (далі - оскаржуване рішення).

Позивач вважає таке рішення протиправним, оскільки підстава для порушення дисциплінарного провадження відсутня, так як відповідне звернення Голови Національної асоціації адвокатів України та Ради адвокатів України ОСОБА_2 від 24.06.2015 року № 419/0/2-15 (далі - Звернення) не містить відповідної форми, встановленої законом "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (№ 5076-VI від 05.07.2012), а саме: «заява» або «скарга». Окрім того, позивач зазначає про відсутність у Зверненні відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку, порушення ч.3 ст.33 Закону відносно відсутності повноважень відповідача розглядати справи дисциплінарного характеру по відношенню до позивача, не направлення Звернення за належністю до Ради адвокатів Київської області, порушення презумпції невинуватості.

Також позивач вказує на дискримінаційний характер оскаржуваного рішення, та пріоритетності дії норм закону над рішенням Ради адвокатів України в частині визначення підвідомчості розгляду дисциплінарних справ відносно адвокатів.

Стаття 161 КАС України встановлює, що під час прийняття постанови суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

У відповідності до положень частини 1 статті 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Закон "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (№ 5076-VI від 05.07.2012, далі - Закон), згідно своєї преамбули, визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Правовою основою діяльності адвокатури України є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України (ст.. 3 Закону).

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (ст..33 Закону).

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку (ч.1. ст.. 34 Закону).

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (ч.1 ст.36 Закону).

У відповідності до положень ст..37 Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (ч.1 ст. 39 Закону).

Аналіз вказаних норм закону та матеріалів справи дають підстави суду зробити такі висновки.

Суд відхиляє доводи позивача про невідповідність форми Звернення вимогам Закону, оскільки для вирішення питань дисциплінарного провадження пріоритетним та істотним є зміст такого звернення, а не його форма.

Суд відхиляє доводи позивача щодо не зазначення конкретного змісту ознак дисциплінарного проступку адвоката, оскільки в силу закону не вимагається будь-яка кваліфікація або зазначення саме дисциплінарних ознак поступку. Закон визначає лише про право кожного на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, кому відомі факти такої поведінки. А професійна і компетентна оцінка та кваліфікація дій (поведінки) адвоката в цілях реалізації дисциплінарного провадження є компетенцією відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Покликання на необхідності направлення Звернення за належністю до Ради адвокатів Київської області судом відхиляються, оскільки обставини конфлікту між адвокатами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, з одного боку, не є предметом розгляду у цій справі, з іншого - не доведені належними і допустимим доказами.

Доводи щодо порушення презумпції невинуватості суд відхиляє, оскільки порушення дисциплінарного провадження, з огляду на його етапність, обумовлює повний та всебічний розгляд дисциплінарної справи, за наслідком чого і вирішується питання про наявність чи відсутність підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Зміст оскаржуваного рішення є, на даному етапі, оціночним, а не кінцевим і остаточним, а тому підлягає безпосередній перевірці і встановленню в процесі здійснення дисциплінарного провадження, передбаченого, зокрема, ст..40, 41 Закону.

Покликання на дискримінаційний характер оскаржуваного рішення суд відхиляє з підстав безпідставності.

Разом з тим, єдиним і істотним у вирішенні цього спору є покликання позивача на положення ч. 3. ст.. 33 Закону у відповідності до якої дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

У відповідності до положень ч.1, 2, статті 50 Закону кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.

Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п'яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п'ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.

Як встановлено судом з пояснень представників сторін, а також вказаних вище норм закону, компетенція кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обмежуються фактично за територіальною ознакою, а саме: АР Крим, область, міста Київ та Севастополь.

Відтак компетенція кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва та Київської області обмежені межами міст Києва та Київської області.

Відтак, не зважаючи на те, ким видано відповідне свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, в силу прямої та однозначної норми Закону (ч.3. ст.. 33) дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Поряд з цим, норми Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" № 5076-VI не передбачають підстав, обставин та повноважень органів адвокатського самоврядування на зміну положень ч.3 ст. 33 Закону.

Як встановлено судом з матеріалів справи, а саме профайла (відомості з Єдиного реєстру адвокатів України) адвоката ОСОБА_1, його робочим місцем є місто Київ, вул.. Рибальська 2. Відтак, враховуючи вищенаведене, питання щодо дисциплінарної відповідальності позивача є підвідомчим кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва, а не Київської області.

Окрім того, Верховний Суд України у своїх рішеннях, зокрема у постанові від 16 грудня 2014 року (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/42390318), зазначає про наступну правову концепцію:

«Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини у справі «Zand v. Austria» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з «…» питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів «…». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції.».

Вказана правова концепція, цілком проецирується на відносини, які виникли між позивачем і відповідачем. І хоча відповідач не є судом, але по суті правовідносини є схожими, недотримання вимог ч.3.ст.33 Закону обумовлює порушення прав позивача на розгляд питання відносно його дисциплінарної відповідальності виключно уповноваженим на це суб'єктом, визначеним Законом, - кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва.

З огляду на вказане, доводи відповідача, які ґрунтуються на положеннях рішення З'їзду адвокатів України від 03 липня 2015 року судом відхиляються.

Відтак позов підлягає задоволенню.

Згідно частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, заперечуючи позов в силу положень частини 2 статті 71 КАС України не спростував покликання позивача і не довів відповідність оскаржуваних рішень вимогам ч.3. ст..2 КАС України.

Позивач в силу положень ч.1 ст.71 КАС України довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги.

Інші доводи і заперечення сторін не спростовують встановленого вище судом.

Керуючись ст.. 9, 71, 158-163, КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 02 липня 2015 року, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно адвоката ОСОБА_1

Постанова набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.. 254 КАС України. Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку і строки, встановлені ст..186 КАС України.

Суддя О.В. Кротюк

Повний текст постанови виготовлено та підписано 03.09.2015 р.