Справа № 810/464/15
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2015-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/464/15

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2015 року 810/464/15

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління праці та соціального захисту населення Фастівської районної державної адміністрації до Фастівського управління державної казначейської служби України Київської області, третя особа - Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області про скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі виконавчих документів було заблоковано рахунок управління соціального захисту населення Фастівської райдержадміністрації, по якому здійснюються відшкодування. Листом від 31.07.2014 року відповідач повідомив, що рахунки по всіх КФК та КПК в частині фінансування незахищених видатків заблоковані. У листопаді та грудні 2014 року відповідачем безспірно списано кошти в сумі 290607,42 грн. Позивач зазначив, що після погашення боргу за судовим рішенням, рахунки так і не були розблоковані, а через блокування з боку відповідача рахунків не виконуються зобов’язання перед третіми особами, що паралізує роботу установи та призвело до соціальної напруги в районі.

Крім того, позивачем надано клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке за наслідками розгляду, судом було задоволено.

Відповідач позов не визнав, в обґрунтування заперечень вказав, що оскільки на рахунках позивача відсутні кошти, необхідні для виконання рішення суду, а вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення додаткових асигнувань позивачем не виконано, у Фастівського УДКСУ Київської області відсутні правові підстави для поновлення проведення платежів Управління.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив.

Розглянувши матеріали справи, з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, дослідивши докази, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що Фастівським управлінням державної казначейської служби України Київської області отримано документи від державного територіально-галузевого об’єднання “Південно-Західна залізниця”, щодо виконання судових рішень про стягнення понесених витрат на перевезення залізницею пасажирів, які користуються пільгами з оплати проїзду, а саме:

- виконавчий лист Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.08.2013р. № 826/5281/13-а на суму 385043,79 грн.;

- наказ Господарського суду Київської області від 20.02.2012р. № 20/129-11 на суму 311438,79 грн.;

У ході розгляду справи встановлено, що кошторисом Управління соціального захисту населення на 2014 рік за КФК 170302 “Компенсаційні виплати на пільговий проїзд окремим категоріям громадян на залізничному транспорті”, виділено 568500,00 грн., при цьому в Управління відсутня окрема бюджетна програма для забезпечення виконання рішень суду, а спрямування виділених коштів на виконання судового рішення є неможливим.

У свою чергу, Фастівське УДКСУ Київської області листом від 31 липня 2014 року №03-11/973 повідомило позивача про зупинення виконання доручень по незахищеним статтям видатків Управління.

Не погоджуючись із такими діями відповідача, позивач звернувся до суду.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначений Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 р. № 45) (надалі – Порядок).

Пунктом 3 Порядку передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Боржниками згідно пункту 1 Порядку визнаються визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

Відповідно до пункту 25 Порядку, безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

У силу приписів пункту 26 Порядку, безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку з подальшим віднесенням зазначеної суми на видатки в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 27 цього Порядку.

Пунктом 27 Порядку встановлено, що для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов’язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов’язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник зобов’язаний привести у відповідність із такими бюджетними зобов’язаннями інші взяті ним бюджетні зобов’язання.

Відповідно до пункту 24 Порядку, стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Згідно з пунктом 28 Порядку, орган Казначейства протягом трьох робочих днів після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету і рахунки боржника, з яких проводиться безспірне списання коштів.

З дня визначення таких кодів та рахунків орган Казначейства повідомляє боржникові про здійснення безспірного списання коштів з його рахунків.

При цьому, під безспірним списанням коштів розуміються операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Відповідно до пункту 31 Порядку, у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (кодами тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику вимогу щодо необхідності вжиття боржником заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Боржник зобов’язаний протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органові Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ним з метою виконання судового рішення.

Безспірне списання коштів з рахунків боржника здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

На період виконання вимоги орган Казначейства відкладає безспірне списання коштів та здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України.

З аналізу викладеного слідує, що на органи Державної казначейської служби України покладений обов’язок щодо виконання рішень суду, де божниками є державні органи, а також підприємства, установи та організації, розпорядники (одержувачі) бюджетних коштів, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

Зазначені рішення виконуються в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі, водночас, у разі відсутності на рахунках установи вільних асигнувань, орган казначейства надає боржнику вимогу, що виконується на протязі місяця та зупиняє проведення платежів боржника за незахищеними статтями видатків на час виконання вказаної вимоги.

Відповідно до матеріалів справи, позивач в межах наданих йому повноважень та затвердженого на 2014 рік кошторису вчиняв дії спрямовані на виконання вимог № 1237, 1393 та 23 та встановлення асигнувань, достатніх для погашення заборгованості.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що станом на момент розгляду справи, кошти на рахунку позивача за визначеними кодами економічної класифікації видатків бюджету відсутні, додаткові субвенції з бюджету на виконання рішення суду позивачу з Державного бюджету не виділялись.

У силу положень пункту 33 Порядку, у разі коли судове рішення стосується спорів фізичних осіб із суб’єктами владних повноважень з приводу обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов’язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг або судове рішення неможливо виконати протягом двох місяців з дня надходження документів, зазначених у пункті 6 цього Порядку, орган Казначейства для виконання рішення про стягнення передає до Казначейства документи та відомості згідно з підпунктом 1 пункту 47 цього Порядку. При цьому органом Казначейства відновлюється проведення платежів боржника.

Отже, неможливість виконання боржником рішення суду протягом двох місяців є підставою для передачі виконавчого документу до відповідного органу Казначейства для подальшого виконання. При цьому, орган казначейства зобов’язаний поновити здійснення платежів боржника, у тому числі по незахищеним статтям видатків.

Враховуючи, що вжиті позивачем заходи щодо виконання вимоги та встановлення відкритих асигнувань не призвели до виконання судового рішення, а з моменту надходження до відповідача рішення про стягнення коштів минуло понад два місяці, суд дійшов висновку про необхідність розблокувати рахунки позивача.

Судом також враховано, що не проведення Фастівським УДКСУ видатків по окремим рахункам Управління призводить до порушення позивачем фінансової дисципліни та позбавляє Управління можливості здійснювати поточні відшкодування витрат на проїзд пільгових категорій громадян міста, що створює обставини для зростання заборгованості.

Частиною першою статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які б спростовували твердження позивача, а відтак, не довів правомірності своїх дій.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 11, 70, 71, 94, 128, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Стягнути з Фастівського управління державної казначейської служби України Київської області судовий збір у розмірі 73 (сімдесят три) грн. 08 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Василенко Г.Ю.