Справа № 817/477/15
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2015-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 817/477/15

14 серпня 2015 року 15год. 10хв. м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Сало А.Б. за участю секретаря судового засідання Школяр О.І. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1,

відповідача: представник ОСОБА_2,

третьої особи відповідача: представник не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_3
до Відділу містобудування, архітектури, будівництва з питань надзвичайних ситуацій ОСОБА_4 РДА третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4 районна державна адміністрація
про визнання дій протиправними, стягнення шкоди, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3, звернулась до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу містобудування, архітектури, будівництва та з питань надзвичайних ситуацій ОСОБА_4 Районної державної адміністрації про визнання дій неправомірними та відшкодування шкоди.

Ухвалою суду від 12.03.2015 відкрито провадження у справі, залучено до розгляду справи в я кості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_4 Районну державну адміністрацію.

З змісту заявленого позову ( з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 28.07.2015) вбачається, що позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача, щодо видачі їй Примірника №1 будівельного паспорта №01-22/2012 «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с.Сновидовичі по вул..Леніна,33 Рокитнівського району» із зазначенням місця розташування обєкта будівництва, що не відповідає державним будівельним нормам ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Крім того, стягнути на її користь з відповідача, моральну шкоду завдану відповідними протиправними (неправомірними) діями, в розмірі що відповідає двадцяти мінімальним зарплатам, а саме 24360грн.00коп.

Відповідач проти позову заперечив, про що надав суду відповідні письмові заперечення.

На обґрунтування своєї позиції вказав на те, що у звязку із виявленими порушеннями, які були допущені при видачі вказаного будівельного паспорта, Відділом були внесені відповідні зміни в схему забудови земельної ділянки , а саме змінено відстань від житлового будинку (північна сторона) ОСОБА_3 до межі земельної ділянки з урахуванням вимог ДБН 360-92** з 1,6 м до 5,0м.

Будівельний паспорт з внесеними змінами , забудовнику ОСОБА_5 був виданий в січні 2014 року. водночас на момент видачі 31.12.2013 будівельного паспорта №01-22/2012 «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с.Сновидовичі по вул..Леніна,33 Рокитнівського району» із зазначенням місця розташування обєкта будівництва, що не відповідає державним будівельним нормам ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», позивачем вже було збудовано фундамент будинку.

В судовому засіданні під час розгляду справи по суті, представник позивача та позивач, заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Додатково повідомили суду, що про зміни в схемі забудови земельної ділянки, вини дізнались лише 19.08.2014 під час проведення перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, при виконанні будівельних робіт за вказаним обєктом будівництва.

Представник,відповідача, в судовому засіданні проти позову заперечив, з підстав викладених у письмових запереченнях. На обґрунтування своїх заперечень, додатково зазначив, що будівельний паспорт із змінами, забудовнику ОСОБА_3, виданий в січні 2014 року в присутності районного комунального підприємства «Архітектурно-планувальне бюро» ОСОБА_6, проте попередній примірник з допущеними помилками не вилучений.

Представник третьої особи, в судовому засіданні проти позову теж заперечила.

Дослідивши всі докази у справі в їх сукупності судом встановлено наступне.

31.12.2013 Відділом містобудування, архітектури, будівництва та з питань надзвичайних ситуацій ОСОБА_4 РДА , на підставі документів поданих ОСОБА_3 затверджено будівельний паспорт №01-22/202 «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с. Сновидовичі по вул. Леніна, 33, Рокитнівського району» примірник № 1 якого видано позивачці.

Відповідно до вимог до забудови земельної ділянки (плану схеми забудови), згідно вказаного будівельного паспорта, мінімальні відстані від обєкта, який проектується, до меж земельної ділянки (житловий будинок) становить: фронтально -7.7 м., з тильної сторони 12.0м., бокової 1,6м.

Від обєкта який проектується, до існуючих будинків та споруд у межах земельної ділянки яка проектується, не менше 8м.

Водночас, судом встановлено, що у позивача наявний іще один примірник будівельного паспорта, №01-22/202 «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с. Сновидовичі по вул. Леніна, 33, Рокитнівського району» від 31.12.2013, з відмінними від зазначених у попередньому, вимогами до забудови земельної ділянки та плану схеми забудови.

Зокрема у вказаному примірнику збільшено мінімально допустимі відстані від обєкта який проектується до меж земельної ділянки (фронтальна -7,7м, тильна -12,0м, бокова 5,0м).

Факт видачі двох різних примірників будівельних паспортів представником відповідача в судовому засіданні під час розгляду справи не заперечувався.

Разом з тим, 19.08.2014 начальником інспекційного відділу по північних районах області територіального управління №1 інспекції ДАБК у Рівненській області ОСОБА_7, проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з боку, ОСОБА_3, при здійсненні робіт на обєкті будівництва за адресою: Рокитнівський район, с. Сновидовичі, вул. Леніна, 33.

За результатами проведеної перевірки складено ОСОБА_5 перевірки від 19.08.2014 Відповідно до якого виявлено Порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень.

Зокрема, виявлено не дотримання відстані від межі сусідньої земельної ділянки, що не відповідає схемі забудови відповідно до затвердженого будівельного паспорта №01-22/202 від 31.12.2013, яка має бути не менше 5, 0 м. ( по факту 1,6м.), що є порушенням ч. 1 ст. 2 Закону України «Про архітектурну діяльність» та недотримання протипожежної відстані до сусіднього житлового будинку, яка має бути не меншою 8 м. для житлових будинків III ступеня вогнестійкості (по факту 4 м.), що є порушенням п. 2 таблиці 1 додатку 3.1. п. 3.25а ДБН 360- 92** «Містобудування, планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами перевірки начальником інспекційного відділу по північних районах області територіального управління №1 інспекції ДАБК у Рівненській області ОСОБА_7 складено приписи за №356 від 19.08.2014 про усунення порушень та №357 від 19.08.2014 про зупинення будівельних робіт.

В подальшому, 09.09.2014 начальником інспекційного відділу по північних районах області територіального управління №1 інспекції ДАБК у Рівненській області ОСОБА_7, знову було проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при здійсненні робіт на обєкті будівництва за адресою: Рокитнівський район, с. Сновидовичі, вул. Леніна, 33.

За результатами проведеної перевірки було складено ОСОБА_5 перевірки від 09.09.2014 та припис №371 про зупинення будівельних робіт.

Будучи переконаним, що вказані порушення були зумовлені протиправною поведінкою відповідача, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходитьз наступного.

Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

В свою чергу абзацом 2 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Також ч. 1 ст. 27 Закону України «Про основи містобудівної діяльності» передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Частиною З ст. 27 Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Пунктом 1.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (Затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 05.07.2011 N103, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N902/19640) визначено, що цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими субєктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Пунктом1.2. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (Затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 05.07.2011 N103, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N902/19640) передбачено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Пунктом 1.3. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (Затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 05.07.2011 N103, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N902/19640) передбачено, що параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Статтею 8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об'єкта архітектури.

Частиною 1 ст. 13 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що до уповноважених органів містобудування та архітектури належать структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Статтею 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані:

додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;

не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови;

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Пунктом 1 Положення про відділ містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства ОСОБА_4 районної державної адміністрації Рівненської області, Затвердженого Розпорядженням голови ОСОБА_4 районної державної адміністрації від 07.06.2012 року №213, передбачено, що відділ містобудування, архітектури та житлово - комунального господарства райдержадміністрації (далі - відділ) є її структурним підрозділом, підзвітним і підконтрольним голові райдержадміністрації, управлінню з питань будівництва та архітектури облдержадміністрації.

Підпунктом 12 п. 5. Положення про відділ містобудування, архітектури та житлово- комунального господарства ОСОБА_4 районної державної адміністрації Рівненської області, Затвердженого Розпорядженням голови ОСОБА_4 районної державної адміністрації від 07.06.2012 року №213, передбачено, що у сфері містобудування та архітектури відділ відповідно до покладених на нього завдань надає забудовникам необхідну документацію на будівництво та реконструкцію індивідуальних житлових будинків і господарських будівель у населених пунктах на території району, погоджує проекти забудови і благоустрою земельних ділянок, проекти житлових будинків, господарських будівель.

Таким чином Відділ містобудування, архітектури, будівництва та з питань надзвичайних ситуацій ОСОБА_4 РДА, являється уповноваженим структурним підрозділом ОСОБА_4 РДА, що здійснює архітектурну діяльність та несе відповідальність за прийняті архітектурні рішення.

П. 2.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (Затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 05.07.2011 N103, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N902/19640) передбачено, що для отримання будівельного паспорта забудовник звертається до відповідного спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури з письмовою заявою щодо намірів забудови земельної ділянки.

Як вже встановлено судом, відповідачем шляхом внесення виправлень у будівельний паспорт, фактично було видано позивачу два різні за своїми технічними параметрами будівельні паспорти на обєкті будівництва за адресою: Рокитнівський район, с. Сновидовичі, вул. Леніна, 33 (Будівельний паспорт №01-22/202 від 31.12.2013).

Посилання представника відповідача на те, що вказані виправлення були зроблені до початку реєстрації позивачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт, на переконання суду, не спростовують факту допущення протиправних дій, які виразились у внесенні в будівельний паспорт відомостей які не відповідають ДБН 360-92** .

Крім того, відповідачу не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивача було повідомлено про вказані виправлення.

Допитані в судовому засіданні в якості свідків, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_7, підтвердили обставини встановлені судом під час розгляду справи.

Водночас, жодним чином не спростовують чи не підтверджують факт отримання позивачем другого примірника будівельного паспорта на вказаний вище обєкт будівництва до 11.02.2014 (дата реєстрації робіт Інспекцією ДАБК у Рівненській області, повідомлення про початок виконання будівельних робіт по обєкту будівництва «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с. Сновидовичі по вул. Леніна, 33, Рокитнівського району») Чи факт початку будівництва до реєстрації відповідного повідомлення в Інспекції ДАБК.

А тому вимоги позивача, в частині визнання протиправними дії відповідача, щодо видачі їй Примірника №1 будівельного паспорта №01-22/2012 «Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с.Сновидовичі по вул..Леніна,33 Рокитнівського району» із зазначенням місця розташування обєкта будівництва, що не відповідає державним будівельним нормам ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» на переконання суду є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Що ж стосується стягненням з відповідача моральної шкоди завданої відповідними протиправними (неправомірними) діями з боку відповідача, в розмірі що відповідає двадцяти мінімальним зарплатам, а саме 24360грн.00коп, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст.56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом.

Статтею 1173 Цивільного кодексу України визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Згідно зі ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Пунктом 2 даної статті визначено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

У постанові Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31.03.1995 із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного суду №5 від 25.05.2001 та від 27.02.2009 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації. Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв'язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності.

У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Позивачем ж не надано суду доказів на обґрунтування, в чому полягає ця шкода, не доведено факту завдання моральних страждань, душевних переживань та психологічного розладу, наявність втрат немайнового характеру, що настали у зв'язку з вчиненням протиправних дій з боку відповідача. Крім того вимога про відшкодування моральної шкоди заявлена не до органу місцевого самоврядування, а до його структурного підрозділу.

З рахуванням наведеного у задоволенні позову в цій частині на переконання суду слід відмовити.

З огляду на викладене, позовні вимоги слід задовольнити частково.

Судові витрати, відповідно до ст. 94 КАС України, присуджуються на користь позивача.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Відділу містобудування, архітектури, будівництва з питань надзвичайних ситуацій ОСОБА_4 РДА, щодо видача ОСОБА_3 примірника №1 будівельного паспорта №01-22/202 "Житловий будинок, господарські будівлі і споруди с. Сновидичі по вул. Леніна,33, Рокитнівського району" із зазначенням місця розташування об'єкта будівництва, що не відповідає будівельним нормам ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Присудити на користь позивача ОСОБА_3 із Державного бюджету України судовий збір у розмірі 36,54 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Сало А.Б.