Справа № 805/2229/15-а
Суддя: Тарасенко І.М.
Дата ухвалення: 2015-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2015 р. Справа №805/2229/15-а

приміщення суду за адресою: 84112, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 2

час прийняття постанови: 11-40

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Тарасенка І.М.,

за участю секретаря судового засідання Зикун Ю.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача Тарана Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання висновку від 12.02.2015 року противоправним та визнати противоправним наказ від 12.02.2015 року № 47 № 48 про поновлення на посаді та стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання висновку від 12.02.2015 року противоправним та визнати противоправним наказ від 12.02.2015 року № 47 № 48 про поновлення на посаді та стягнення заробітної плати.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він з 29.05.2003р. по 12.02.2015р. проходив службу в 30 державній пожежно-рятувальній частині 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області. 12.02.2015 року позивач був звільнений зі служби у запас (з постановкою на військовий облік) за п. 182, 173, 176 п. п. «6» (зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу) наказом № 48 Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 року, на підставі наказу № 47 Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 року.

Позивач вважає такі дії та рішення відповідача щодо його звільнення протиправними, та такими що підлягають скасуванню, оскільки відповідачем було порушено порядок проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення.

У зв'язку з чим, позивач звернувся до суду із даними позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати накази ГУ ДСНС України у Донецькій області 47 та № 48 від 12.02.2015 року, визнати висновок службового розслідування ГУ ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 року протиправним та скасувати його, поновити на службі, стягнути з відповідача суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу

Позивач та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі, просили їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав заперечення, в яких зазначив, що за результатними проведеного службового розслідування вбачається, що позивач не вжив заходи щодо усунення недоліків та таким чином самоусунувся від виконання покладених на нього службових обов'язків, чим порушив вимоги контракту, посадової інструкції, п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593.

Таким чином, представник відповідача вважає, що накази Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 12.02.2015 р. № 47 та № 48 були видані з додержанням норм Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року № 1068-VI.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 серпня 2015 року закрито провадження у справі в частині визнання висновку службового розслідування ГУ ДСНС у Донецькій області від 12.02.2015 року щодо ОСОБА_1 противоправним та скасування його.

Заслухавши пояснення позивача, представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти нього, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, судом встановлено наступне.

Позивач - ОСОБА_1 проходив службу в 30 державній пожежно-рятувальній частині 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області.

В 2008 році, між ОСОБА_1 та МНС України в особі начальника Головного управління МНС України в Донецькій області, був укладений контракт про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту. Згідно контракту, старшина служби цивільного захисту ОСОБА_1 проходив службу на посаді водія 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області.

Згідно із матеріалами особової справи позивача, характеристики позивача, послужному списку останній, протягом 2014 - 2015 років, притягувався до дисциплінарної відповідальності, а саме: за порушення службової дисципліни, зокрема, п. 191, 192, 205 Тимчасового порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб МНС України, затвердженого наказом МНС України від 31.10.2008р. №794 (правила несення служби у складі внутрішнього наряду), а також п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2014 року № 593, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу зобов'язані додержуватись норм професійної та службової етики. За даними фактами ОСОБА_1, 08.09.2014р. було оголошено сувору догану (наказ №86 від 08.09.2014р.), та 11.02.2015р. - оголошено попередження про неповну службову відповідальність (наказ № 13 від 11.02.2015р.).

Стаття 101 Кодексу Цивільного захисту України встановлює, що порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Статтею 83 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI (далі за текстом - Дисциплінарний статут) визначено, що прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Судом встановлено, що з метою з'ясування причин та обставин низького рівня виконавської дисципліни та систематичного невиконання функціональних обов'язків старшиною служби цивільного захисту ОСОБА_1, 05.09.2014 року наказом № 85 було призначено комісію з проведення службового розслідування.

При проведенні службового розслідування відповідачем встановлено факт порушення позивачем вимоги п. 191, 192, 205 Тимчасового порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб МНС України, затвердженого наказом МНС України від 31.10.2008 р. № 794 (правила несення служби у складі внутрішнього наряду), а також п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2014 року № 593, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу зобов'язані додержуватись норм професійної та службової етики, контракту, посадової інструкції, п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593,

За результатами службового розслідування складено та затверджено відповідний акт службового розслідування від 08.09.2014 року .

Із висновку вказаного акту службового розслідування встановлено, що за грубе порушення службової дисципліни, а саме, скоєння грубого дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні статутних правил несення служби, ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

З матеріалів справи вбачається, що позивач систематично та категорично відмовлявся підписувати накази про висновки проведення службових розслідувань та покарання винних, актів службового розслідування та аркушу бесіди, в наслідок чого керівництвом 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області неодноразово складалися відповідні акти, що засвідчували відмову підписувати вищевказані документи позивачем.

Окрім того, про ознайомлення позивача із висновками службового розслідування свідчать рапорти позивача, в яких він вимагав надати йому копії матеріалів службових розслідувань. Зі свого боку керівництвом 30 державної пожежно-рятувальної частини 12 ДПРЗ (м. Краматорськ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області всі документи були надані, що підтверджується особистим підписом позивача при отриманні відповіді.

Вищевказане повністю спростовує посилання позивача, як на ознаку протиправності оскаржуваних рішень, на не ознайомлення його із висновками службового розслідування.

Правовідносини, пов'язані з проходженням та звільненням з публічної служби регулюються Кодексом Цивільного захисту України від 02.10.2012р. N 5403-VI, Законом України «Про державну службу» від 16.12.1993 р., Постановою КМ України № 593 від 11.07.2013р. «Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», Кодексом законів про працю України, Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 р. № 1068-VI та іншими нормативно-правовими актами.

За Конституцією України державна служба є єдиною за своїми основами (пункт 12 частини першої статті 92). Закон України «Про державну службу», визначаючи загальні засади діяльності та статус державних службовців, які працюють в державних органах та їх апарату, спрямований на підвищення ефективності державної служби, добір компетентних і відданих справі кадрів, що досягається у тому числі і окремими заходами, а саме - встановленням додаткових, крім передбачених законами, процедур відбору громадян на державну службу (стаття 4), шляхів просування по службі (стаття 27), умов оплати праці державних службовців (стаття 33), затвердження порядку проведення конкурсу для вступу на державну службу (стаття 15) тощо.

Відповідно до вимог Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. № 20/2013, державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України. (далі - Положення № 20/2013).

Згідно п. 1 Положення № 20/2013, ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п. 6 Положення № 473, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2013р. N 593 «Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» (далі-Положення № 593), у цьому Положенні визначається порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов'язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту.

Згідно з Положенням № 593, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Відповідно до п. 45 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Згідно з п. 31 Положення № 593, особи рядового і начальницького складу разом з іншим зобов'язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов'язки; додержуватися норм професійної та службової етики; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; сприяти підтриманню порядку і дисципліни.

Відповідно до п. 126 Положення № 593, особи рядового і начальницького складу зобов'язані у своїй службовій діяльності дотримуватися рекомендацій атестаційної комісії.

Згідно п. 173 Положення № 593, звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України «Про військовий обов'язок і військову службу», і за станом здоров'я придатні до військової служби; у відставку - якщо звільнені особи досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України «Про військовий обов'язок і військову службу», або визнані військово-лікарськими комісіями непридатними за станом здоров'я до військової служби із зняттям з військового обліку.

У відповідальності до п. 176 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту разом з іншим: у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту.

Згідно п. 182 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2 - 4, 6 і 8 - 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

Відповідно до Порядку проведення службового розслідування стосовно порушення особами рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту службової дисципліни, затвердженого Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 14.12.2009 N 838 (далі-Порядок № 838), цей порядок визначає підстави призначення, процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів сфери управління МНС (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов'язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення. Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається та проводиться з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення особами рядового і начальницького складу дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня його тяжкості та розміру заподіяної шкоди. Підставами для призначення службового розслідування у тому числі можуть бути факти: невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань. Підставою для призначення службового розслідування може бути інформація, викладена у рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників МНС, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян України, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об'єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з'ясування обставин, за яких вони сталися.

Службове розслідування проводиться обов'язково попередньо перед звільненням особи рядового чи начальницького складу зі служби у порядку застосування дисциплінарного стягнення за систематичне невиконання умов контракту та/або за службовою невідповідністю. Рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. За результатами службового розслідування складається акт, у якому зазначаються: посада, прізвище, ім'я та по батькові, рік народження, освіта, термін проходження служби та строк перебування на останній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування; підстави призначення службового розслідування; заходи, здійснені в процесі службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт правопорушення, за яким призначено службове розслідування; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу правопорушення, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу на виконання покладених завдань; вимоги чинного законодавства, які було порушено; відомості про попередню поведінку особи рядового чи начальницького складу та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації; заперечення, заяви та клопотання особи рядового чи начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення; висновок щодо наявності чи відсутності в діянні особи рядового чи начальницького складу дисциплінарного правопорушення (за наявності - у чому воно полягало) з обов'язковим посиланням на отримані матеріали (документи) службового розслідування; пропозиції щодо притягнення особи рядового чи начальницького складу, яка вчинила правопорушення, до відповідальності без зазначення конкретного виду дисциплінарного стягнення або зняття з неї безпідставних звинувачень чи підозр; вжиті або запропоновані заходи для усунення негативних наслідків скоєного правопорушення та умов, що до нього призвели.

Акт про результати службового розслідування підписує посадова особа (члени комісії), яка (які) його проводила(и). Кожен член комісії має право викласти свою окрему думку в письмовому рапорті на ім'я начальника, який призначив службове розслідування. Такий рапорт долучається до акту про результати службового розслідування і є його невід'ємною частиною. Перед поданням акту про результати службового розслідування разом з матеріалами службового розслідування на розгляд та затвердження особа (голова комісії), яка проводила службове розслідування, ознайомлює особу рядового чи начальницького складу, стосовно якої воно проводилося, під підпис.

Відповідно до 7.1. Порядку № 838, начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає акт про результати службового розслідування та матеріали службового розслідування і проводить бесіду з особою рядового чи начальницького складу, стосовно якої воно проводилося. Проведення бесіди може бути доручено начальником своєму заступнику. За результатами бесіди у довільній формі складається аркуш бесіди, в якому зазначаються дата проведення бесіди, заперечення, заява, клопотання особи рядового чи начальницького складу, стосовно якої проведено службове розслідування. Аркуш бесіди підписується посадовою особою, яка проводила бесіду, присутніми посадовими особами та особою рядового чи начальницького складу, з якою проводилася бесіда. Аркуш бесіди долучається до матеріалів службового розслідування.

Згідно з п. 7.3 та п. 7.4 Порядку № 838, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу. Вид дисциплінарного стягнення зазначається особисто начальником, який призначив службове розслідування, на акті про результати службового розслідування. Накладення дисциплінарного стягнення на особу рядового чи начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюється у порядку, встановленому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Відповідно до преамбули, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут) затверджений 05.03.2011р. N 1068-VI, визначає сутність службової дисципліни, права та обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Згідно з п. 3 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров'я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов'язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну і службову таємницю; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку.

Статтею 7 Дисциплінарного статуту передбачено, що за зразкове виконання службових обов'язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 57, 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни. Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме разом з іншим: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп'яніння; порушення статутних правил несення служби; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров'ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам.

Відповідно до ст. 68 Дисциплінарного статуту, на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

З урахуванням встановлених обставин, аналізу вищевказаних нормативно-правових актів, акту перевірки, наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності під час проходження служби та проведених бесід, суд вбачає неодноразове порушення позивачем вимог Дисциплінарного статуту, Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Суд зазначає, що внаслідок систематичного невиконання умов контракту або через службову невідповідність, звільнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту. Відповідно до встановлених в судовому засіданні фактів, позивач двічі 2014 - 2015 роках притягувався до дисциплінарного відповідальності, але накладені заходи дисциплінарного впливу були неефективними.

Таким чином, приймаючи до уваги наведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість висновку відповідача щодо систематичного невиконання позивачем умов контракту та як наслідок притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у запас за пунктами 182, 173, 176 підпунктом «6» Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин, що свідчать про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності саме 12.02.2015 року, суд вважає оскаржувані накази Головного управління ДСНС України у Донецькій області № 47 та № 48 є такими, що прийняті у відповідності до вимог Дисциплінарного статуту.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому суд, оцінюючи спірне рішення відповідача, виходить з критеріїв оцінки рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, встановлених ч. 3 ст. 2 КАС України, у відповідності до приписів якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Донецький окружний адміністративний суд, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає що адміністративний позов ОСОБА_1 є таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись, ст.ст. 2, 8-11, 17, 69-71, 86, 94, 158-163, 185-186, 254, КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання противоправними наказів від 12.02.2015 року № 47 та № 48 про поновлення на посаді та стягнення заробітної плати - відмовити повністю.

Вступна та резолютивна частини постанови прийняті у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 27 серпня 2015 року.

Повний текст постанови складений 31 серпня 2015 року.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд з одночасним надісланням апеляційної скарги особою, яка її подає до Донецького апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складання постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Тарасенко І.М.