Справа № 808/4860/15
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2015-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

14 серпня 2015 року Справа № 808/4860/15 м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_2 до Мелітопольського міського відділу «Держземагенства» про визнання дій протиправними, визнання недійсним та скасування витягу, стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду (далі іменується - суд) надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 (далі іменується - позивач) до Мелітопольського міського відділу «Держземагенства» (далі іменується - відповідач), в якому позивач, з урахуванням ухвали судді від 14.08.2015 про відмову у відкритті провадження в частині визнання недійсним рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 листопада 2012 року, просить суд:

визнати протиправними дії Мелітопольського міського відділу «Держземагенства» - суб'єкта владних повноважень, які виявились в незаконному виготовленні Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку на ім'я ОСОБА_4 від 13.08.2013, який містить не дійсну інформацію про земельну ділянку площею 600, 14 кв.м., розташовану по АДРЕСА_1 Запорізької області, про належність земельної ділянки ОСОБА_4 з 10.11.2006;

визнати недійсним та скасувати Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку на ім'я ОСОБА_4 від 13.08.2013, виготовлений Мелітопольським міським відділом «Держземагенства» - суб'єктом владних повноважень, який використаний для проведення державної реєстрації;

стягнути з Мелітопольського міського відділу «Держземагенства» - суб'єкта владних повноважень кошти в сумі 480 гривень 10 коп. на користь ОСОБА_2, які були сплачені за вимогою на виготовлення недійсного Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 26.11.2013 за заявою ОСОБА_2, який виготовлений не на спеціальному бланку, без гербової печатки і удержує недійсну інформацію.

За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 107 КАС України, суд дійшов висновку про порушення позивачем строку звернення до суду з позовом, та про недостатність підстав для визнання причини пропуску строку звернення до суду поважними, з огляду на наступне.

За приписами частини першої статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Згідно з частиною другою статті 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позовної заяви, позивач не погоджується з Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-013 від 26.11.2013 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №7869289 від 13.08.2013.

З адміністративного позову вбачається, що Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 листопада 2012 року, зокрема, визнано за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку площею 600 кв. м. розташовану за адресою: АДРЕСА_1, на якій розташований житловий будинок загальною площею 25,2 кв. м. з моменту укладення договору купівлі-продажу будинку від 10.11.2006, та визнано недійсним договір дарування земельної ділянки площею 600,14 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1, укладений 25.10.2007 між ОСОБА_5 та ОСОБА_2, посвідчений приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Зубовою А.О., зареєстрований в реєстрі за №4427.

Як вбачається з вказаного Рішення суду, ОСОБА_2 була присутня в судовому засіданні, а отже їй було відомо про прийняте судом рішення. Відповідно до відмітки на Рішенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 листопада 2012 року у справі №2-42/2012 рік, копія якого надана позивачем у якості додатків до позовної заяви, воно набрало законної 28.03.2013.

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №7869289 від 13.08.2013, 25.07.2013 державним реєстратором Реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області Гарагулею О.О., на підставі рішення суду, серія та номер:2-421/2012, виданого 20.11.2012 Мелітопольським міськрайонним судом Запорізької області, внесено запис №2090481 про право власності ОСОБА_4 на земельну ділянку, розташовану за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, АДРЕСА_1

Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-013 від 26.11.2013, наданого на заяву (запит) ОСОБА_2 від 26.11.2013 ЗВ-013, вбачається, що право власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі Рішення суду Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20.11.2012 у справі №2-421/2012.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що позивачем пропущено строк звернення до суду з адміністративним позовом. Водночас, позивачем не наведено поважність причин пропуску строку звернення до суду із даним адміністративним позовом та не надано відповідних доказів.

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що жодних належних та допустимих доказів щодо причин пропуску строку вчасного звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, позивач не вказує і не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже судом не вбачається підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до частин першої та другої статті 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996 року, 27.02.1980 року).

Отже, враховуючи те, що позивачем пропущений строк звернення до суду та будь-яких ґрунтовних обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не надано, що унеможливлює визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд приходить до висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду з даним позовом та про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до вимог статті 100 КАС України.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 99, 100, 107, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Мелітопольського міського відділу «Держземагенства» про визнання дій протиправними, визнання недійсним та скасування витягу, стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Роз'яснити ОСОБА_2, що відповідно до частини третьої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_2 разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.С. Лазаренко