Справа № 804/10436/15
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2015-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
при секретаріЛісна А.М.
представника позивача представника відповідача Корнєв Є.О. Зінкевич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРЕЯ СТІЛ" до Криворізької південної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач передчасно виніс оскаржуване податкове повідомлення - рішення, оскільки перевірка позивача проведена на підставі постанови слідчого, яка винесена у кримінальній справі. Станом на день винесення оскаржуваного податкового повідомлення - рішення вироку у даній кримінальній справі немає, а тому відповідач порушив приписи п.86.9 ст. 86 ПК України. Також позивач вказує на те, що правочини укладені позивачем з ТОВ «Серена Компані» спрямовані на настання реальних правових наслідків, а висновки податкового органу про не спрямованість право чинів на настання реальних правових наслідків є безпідставними та не обґрунтованими. Факт реальності господарських операцій позивача з ТОВ «Серена Компані» підтверджується договорами, актами наданих послуг, податковими накладними. Позивач вказує на те, що порушення ТОВ «Серена Компані» податкової дисципліну та не знаходження останнього за юридичною адресою не підставою для позбавлення позивача права на податковий кредит.
Ухвалою суду від 18.08.2015 року відкрито провадження у адміністративній справі.
Позивач у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги.
Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову, оскільки податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правочини укладені позивачем з ТОВ «Серена Компані» не спрямовані на реальне настання правових наслідків, оскільки:
- ТОВ «Серена Компані» порушує податкову дисципліну (не подає податкові декларації в т.ч. і з ПДВ);
- ТОВ «Серена Компані» не знаходиться за податковою адресою;
- ТОВ «Серена Компані» не сформував податкові зобов'язання згідно податкових накладних, які видані позивачу;
- ТОВ «Серена Компані» не має трудових ресурсів та основних засобів для надання послуг позивачу;
- у актах наданих послуг та податкових накладних не деталізовано обсягу наданих послуг, що унеможливлює підтвердження останніх;
- придбані позивачем у ТОВ «Серена Компані» послуги не пов'язані із господарською діяльністю позивача.
Суд дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, встановив наступне.
Криворізькою південною об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.05.2015 року по 30.05.2015 року.
За результатами перевірки складено акт від 04.08.2015 року № 115/22.02/38788105, у висновках якого зазначено про не підтвердження реальності здійснення операцій з придбання послуг у ТОВ «Серена Компані», завищено суму податкового кредиту за травень 2015 року на суму 20 000 000,00 грн., що у свою чергу призвело до завищення суми від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного податкового періоду за травень 2015 року на суму 20 000 000,00 грн.
Висновки акту перевірки обґрунтовані наступним:
- ТОВ «Серена Компані» порушує податкову дисципліну (не подає податкові декларації в т.ч. і з ПДВ);
- ТОВ «Серена Компані» не знаходиться за податковою адресою;
- ТОВ «Серена Компані» не сформував податкові зобов'язання згідно податкових накладних, які видані позивачу;
- ТОВ «Серена Компані» не має трудових ресурсів та основних засобів для надання послуг позивачу;
- у актах наданих послуг та податкових накладних не деталізовано обсягу наданих послуг, що унеможливлює підтвердження останніх;
- придбані позивачем у ТОВ «Серена Компані» послуги не пов'язані із господарською діяльністю позивача
Суд не погоджується із доводами відповідача, які викладені у акті перевірки від 04.08.2015 року № 115/22.02/38788105 з наступних причин.
У листі Вищого адміністративного суду України від 02.06.2011 року № 742/11/13-11 вказано, що з метою встановлення факту здійснення господарської операції, формування витрат для цілей визначення об'єкта оподаткування податком на прибуток або податкового кредиту з податку на додану вартість судам належить з'ясовувати, зокрема, такі обставини.
1. Рух активів у процесі здійснення господарської операції.
При цьому дослідженню підлягають усі первинні документи, які належить складати залежно від певного виду господарської операції, - договори, акти виконаних робіт, документи про перевезення, зберігання товарів тощо.
Необхідно перевірити фізичні, технічні та технологічні можливості певної особи до вчинення тих чи інших дій, що становлять зміст господарської операції, як-от: наявність кваліфікованого персоналу, основних фондів, у тому числі транспортних засобів для перевезення або виробництва, приміщень для зберігання товарів тощо, якщо такі умови необхідні для здійснення певної операції; можливість здійснення операцій з відповідною кількістю певного товару у відповідні строки з урахуванням терміну його придатності, доступності на ринку тощо; наявність відповідних ліцензій та інших дозвільних документів, що необхідні для ведення певного виду господарської діяльності.
Установленим обставинам належить давати оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності.
2. Установлення спеціальної податкової правосуб'єктності учасників господарської операції.
Зокрема, підлягає встановленню статус постачальника товарів (послуг), придбання яких є підставою для формування податкового кредиту та/або сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість. Особа, що видає податкову накладну, повинна бути зареєстрованою як платник податку на додану вартість на момент вчинення відповідної господарської операції.
При цьому для висновків про наявність порушень податкового законодавства в діях платника податків в обов'язковому порядку необхідно з'ясувати можливу обізнаність такого платника щодо дефектів у правовому статусі його контрагентів (відсутність реєстрації їх як платників податку на додану вартість, відсутність у відповідних посадових осіб чи інших представників контрагента повноважень на складання первинних, розрахункових документів, податкових накладних тощо). Відповідні обставини можуть бути з'ясовані, зокрема, з використанням даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, а також офіційно оприлюднених даних щодо анульованих свідоцтв платника податку на додану вартість.
3. Установлення зв'язку між фактом придбання товарів (послуг), спорудженням основних фондів, імпортом товарів (послуг), понесенням інших витрат і господарською діяльністю платника податку.
При цьому в обов'язковому порядку необхідно досліджувати наявність господарської мети при вчиненні відповідних дій платника податку. Перевірці підлягають доводи податкового органу, що свідчать про відсутність ділової мети у діях платника податку, зокрема у разі подальшого продажу придбаного товару нижче за ціну придбання; придбання товарів (послуг) у посередниківза наявності прямих контактів з їх виробниками; придбання послуг, використання яких не може мати позитивного впливу на результати господарської діяльності платника податку тощо. Судам слід ураховувати, що для підтвердження права платника податку на формування витрат та/або податкового кредиту з податку на додану вартість достатньо наявності мети використання товарів та послуг, що ним придбані, незалежно від фактичних результатів такого використання.
Також у вищевказаному листі Вищого адміністративного суду України зазначено, що не є обов'язковою передумовою для визначення контролюючим органом грошових зобов'язань визнання недійсними (у тому числі і нікчемними) правочинів, які укладалися за ланцюгом між попередніми посередниками, через ланцюг яких декларувався рух товарів чи послуг, нібито придбаних останнім у такому ланцюгу платником податку. При цьому взаємовідносини між учасниками попередніх ланцюгів постачань товарів та послуг не мають безпосереднього впливу на дослідження факту реальності господарської операції, вчиненої між останнім у ланцюгу постачань платником податків та його безпосереднім контрагентом.
Оцінуватися при дослідженні факту здійснення господарської операції повинні відносини безпосередньо між учасниками тієї операції, на підставі якої сформовані дані податкового обліку.
Суд також зазначає, що не є підставою для відмови у праві на формування податкового кредиту порушення податкової дисципліни (не подання податкових декларацій в т.ч. і з ПДВ та не відображення податкових зобов'язань з ПДВ згідно виданих податкових накладних), вчинене ТОВ «Серена Компані» та на знаходження останнього за податковою адресою (аналогічну позицію займає Верховний Суд України у постанові від 13.01.2009 року, номер судового рішення в ЄДРСР - 3060678).
У статті 61 Конституції України передбачено індивідуальний характер відповідальності, в т.ч. і персональної відповідальності кожного платника за ведення податкового обліку.
Згідно пункту 36.1 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Пунктом 36.5 даної статті встановлено, що відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов'язку несе платник податків, крім ви падків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.
Якщо податковим органом встановлено нена лежне виконання контрагентом позивача своїх податкових обов'язків, відповідальність за їх невиконання або неналежне виконання повинно нести саме це підприємство.
За таких обставин суд зазначає, що податкове законодавство не ставить у залежність право позивача на формування податкового кредиту з податку на додану вартість від наявності чи відсутності його контрагентів за юридичною адресою, від звітування чи фактичної сплати останніми податку до бюджету. Питання податкового кредиту поширюється тільки на окремо взятого платника податків і не ставить цей факт у залежність від розрахунку з бюджетом третіх осіб.
Судом підлягає дослідженню факт реальності господарської операції між позивачем та ТОВ «Серена Компані».
Судом встановлено, що між позивачем та ТОВ «Серена Компані» укладено ряд договорів по надання послуг № 40-СК від 30.04.2015 року, № 39-СК від 30.04.2015 року, № 37-СК від 30.04.2015 року, № 38-СК від 30.04.2015 року, № 41-СК від 30.04.2015 року та № 36-СК від 30.04.2015 року, у відповідності до умов яких ТОВ «Серена Компані» зобов'язувалось надати позивачу агентські послуги, консалтингові послуги, юридичні послуги, консультаційно-інформаційні послуги, бухгалтерські послуги, а позивач зобов'язувався прийняти їх та оплатити.
Факт надання послуг ТОВ «Серена Компані» для позивача підтверджується актами наданих послуг, копії яких містяться у матеріалах справи.
Вказані документи відповідають ч.2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
Судом встановлено, що ТОВ «Серена Компані» виписало позивачу податкові накладні, копії яких містяться у матеріалах справи, та які відповідають вимогам статті 201 ПК України і зареєстровані у ЄРПН, що підтверджується витягом з ЄРПН.
Судом на підставі інформації із сайту ДФС України встановлено, що ТОВ «Серена Компані» на момент виписки податкових накладних було платником ПДВ та вправі було виписувати податкові накладні.
Також судом на підставі спеціального витягу з ЄДРПОУ встановлено, що ТОВ «Серена Компані» є зареєстрованою юридичною особою.
Суд зазначає про те, що для надання агентських послуг, консалтингових послуг, юридичних послуг, консультаційно-інформаційних послуг, бухгалтерських послуг не потрібно наявність основних засобів.
Судом на підставі акту перевірки встановлено, що у ТОВ «Серена Компані» у 1 кварталі 2015 року працювало 4 чоловіки, тобто ТОВ «Серена Компані» мало трудові ресурси для надання послуг позивачу.
Згідно листа Вищого адміністративного суду України від 02.06.2011 року № 742/11/13-11 «Щодо однакового застосування адміністративними судами окремих приписів Податкового кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України» судам слід ураховувати, що для підтвердження права платника податку на формування витрат та/або податкового кредиту з податку на додану вартість достатньо наявності мети використання товарів та послуг, що ним придбані, незалежно від фактичних результатів такого використання.
За вказаних обставин судом відхиляються доводи відповідача про те, що отримані позивачем послуги від ТОВ «Серена Компані» не пов'язані із господарською діяльність позивача.
Судом відхиляються доводи відповідача про те, що акти прийому - передачі наданих послуг ТОВ «Серена Компані» не відповідають частини 2 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а саме: не розкривають повністю зміст господарських операцій, з наступних причин.
Згідно з вимогами пункту 1 статті 9 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-XIV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (далі - Закон № 996) підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.
Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції (пункт 2 статті 9 Закону № 996).
Згідно з пунктом 2.7 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.95 р. № 88 (далі - Положення № 88), первинні документи складаються на бланках типових і спеціалізованих форм, затверджених відповідним органом державної влади. Документування господарських операцій може здійснюватись із використанням виготовлених самостійно бланків, які повинні містити обов'язкові реквізити чи реквізити типових або спеціалізованих форм.
Ступінь деталізації змісту і обсягу господарської операції Законом № 996 і Положенням № 88 не встановлено, тому її можуть визначати особи, які відповідають за здійснення господарської операції і правильність її оформлення. При цьому така деталізація має забезпечити розкриття змісту господарської операції та ідентифікацію активів, зобов'язань, доходів або витрат, з нею пов'язаних.
Аналогічну позицією займає і Міністерство доходів і зборів України у листі від 26.02.2014 № 4132/5/99-99-19-03-02-16.
Суд зазначає про те, що деталізація змісту господарської операції, яка вказана у договорах позивача з ТОВ «Серена Компані» та актах прийому - передачі наданих послуг повністю розкривають зміст господарської операції та ідентифікацію активів з нею пов'язаних.
На підставі викладеного судом встановлено рух активів від ТОВ «Серена Компані» до позивача.
Судом відхиляються доводи позивача стосовно того, що податкове повідомлення рішення винесене відповідачем всупереч вимогам п.86.9 ст. 86 ПК України з наступних причин.
Згідно п.86.9 ст. 86 ПК України у разі якщо грошове зобов'язання розраховується контролюючим органом за результатами перевірки, проведеної з обставин, визначених підпунктом 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, щодо кримінального провадження, у якому розслідується кримінальне правопорушення стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податків (юридичної особи) або фізичної особи - підприємця, що перевіряється, предметом якого є податки та/або збори, податкове повідомлення-рішення за результатами такої перевірки приймається таким контролюючим органом протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання цим контролюючим органом відповідного судового рішення (обвинувальний вирок, ухвала про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами), що набрало законної сили.
За вказаних обставин відповідач вправі був прийняти рішення після перевірки позивача.
Відповідно до ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).
Керуючись статтями 11, 50, 70, 71, 72, 86, 159-163 КАС України, суд, -
Адміністративний позов - задовольнити повністю.
Стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фрея Стіл» судовий збір у розмірі 487,20 грн.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 28 серпня 2015 року

Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили станом на 28.08.2015 року Суддя З оригіналом згідно Помічник судді С.В. Златін С.В. Златін Р.Ю. Ричка