Справа № 807/1248/15
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2015-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 липня 2015 рокум. Ужгород№ 807/1248/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Лумей В.Г.,

за участю:

позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Родос-Пром", представники - Жук В.П., Гнатик Р.О.,

відповідача: Закарпатської митниці ДФС України, представники - Пензов С.В., Яблуновська М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за уточненим позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Родос-Пром" до Закарпатської митниці ДФС України про скасування рішення, визнання незаконною картки відмови у митному оформленні та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 30 липня 2015 року було проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Повний текст постанови виготовлено та підписано 03 серпня 2015 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Родос-Пром" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці ДФС України, якою просило суд визнати неправомірними дії Закарпатської митниці ДФС України, скасувати Рішення про коригування митної вартості від 19.06.2015, скасувати картку відмови у митному оформленні та зобов'язати митницю здійснити митне оформлення по поданим позивачем у відповідності до МК України документами.

27.07.2015 року позивач уточнив позовні вимоги та просив суд скасувати рішення про коригування митної вартості від 19.06.2015 за №305090003/2015/000006/1, картку відмови у митному оформленні №305090003/2015/00037 та зобов'язати митницю вчинити певні дії/ тобто здійснити митне оформлення згідно рахунка - фактури (інвойса) 050-2015 від 09.06.2015р, який був поданий повивачем ТОВ «Родос-Пром» до митного оформлення 11.06.2015 року. ( а.с.113)

Позовна заява мотивована тим, що на виконання Контракту (купівля - продаж) № 19/03/15 від 19.03.2015 року укладеного між позивачем та компанією «Auto Export East LTD» на адресу позивача надійшов обумовлений товар.

11.06.2015 року позивачем було подано на митний пост «Мукачеве» всі необхідні документи для митного оформлення отриманого товару. В той же час позивачем було отримано картку відмови у митному оформленні №305090003/2015/00037 та винесено рішення про коригування митної вартості від 19.06.2015 за №305090003/2015/000006/1.

Тобто у митному оформленні позивачу було відмовлено та прийнято рішення про коригування митної вартості і застосовано 6- й (резервний) метод у зв'язку з наявністю у митного органу цінової інформації, отриманої від виробника товарів, італійської компанії "Zelmet" S.p.a. - рахунку-фактури та СМR від 05.06.2015р., які були виписані не позивачу, а невідомій позиачу фірмі «Тріо ЛТД». У відповідь на звернення позивача до виробника товарів, італійської компанії "Zelmet" S.p.a. надійшла відповідь згідно якої видно що "Zelmet" S.p.a. жодних контрактів з фірмою «Тріо ЛТД» не укладало, що свідчить про незаконність прийнятих митним органом рішень.

Також вважають, що рішення про корегування митної вартості та застосування при цьому резервного методу за відсутності аргументованих пояснень про неможливість послідовного застосування попередніх методів суперечить практиці сформованій ВАС Украіни. На підставі наведеного просять уточнений позов задовольнити.

Представники позивача в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили суд такі задовольнити з вищевикладених підстав.

Представники відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечили та просили суд у задоволенні таких відмовити з мотивів викладених у письмових запереченнях та додаткових письмових запереченнях.

Розглянувши подані позивачем документи та матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 19.03.2015 року між компанією «Auto Export East LTD» Великобританія (продавець) з однієї сторони та ТОВ «Родос-Пром» Україна (покупець) з іншої сторони, укладено Контракт № 19/03/2015 (а.с. 117). На виконання Контракту (купівля - продаж) № 19/03/15 від 19.03.2015 року укладеного між позивачем та компанією «Auto Export East LTD» на адресу позивача надійшов обумовлений товар (бачки горизонтальні).

11.06.2015 року позивачем було подано на митний пост «Мукачеве» всі необхідні документи для митного оформлення отриманого товару.

Митна вартість товару, визначалась позивачем за основним (1-м) методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) тобто за рівнем митної вартості 1,80 дол. США/кг.

Однак відповідач зазначив, що незважаючи на всі наявні документи після подачі митної декларації за результатами застосування автоматичної системи аналізу та управління ризиками виникла необхідність здійснити додатковий контроль відносно країни походження, відправлення товару з іншою вартістю з країни виробника в Україну. Також відповідач наполягає на тому, що в зв'язку з тим що митна вартість заявлена декларантом суттєво відрізнялася від наявної інформації щодо товарів подібного виду в ЄАІС Держмитслужби у посадових осіб виникли сумніви у заявленій позивачем митній вартості. Мотивуючи тим, що митним органом було отримано від виробника товарів, італійської компанії "Zelmet" S.p.a. - рахунок-фактуру та СМR від 05.06.2015р., щодо здійснення експорту в Україну того ж самого товару який отримав і позивач. Вартість згідно отриманої інформації аналогічного товару складала 2,97 дол. США/кг. ( а.с. 21)

Однак суд не може погодитися з таким твердження митного органу, оскільки вказана інформація отримана митним органом не стосується ні позивача по справі ні фірми яка йому цей товар поставляє - «Auto Export East LTD» (Великобританія). Вказаний рахунок виписаний 05.06.2015р. ТОВ «Тріо ЛТД» ( Іллічевськ, Україна), яка не є суб'єктом ЗЕД та яка оплату по вказаному рахунку не здійснювала. Крім того судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що італійська компанія "Zelmet" S.p.a. ніколи не укладала жодних договорів з ТОВ «Тріо ЛТД» (Іллічевськ, Україна). ( а.с.104-105)

Заявлена позивачем до митного оформлення вартість в розмірі 1,80 дол. США/кг., являється вищою за середню вартість по регіону для даної групи товарів.

На підставі наведеного суд вважає, що митним органом неправомірно та незаконно було винесено оскаржуване рішення про коригування заявленої митної вартості товарів №305090003/2015/000006/1 від (а.с. 55), відповідно до якого було визначено митну вартість товару №1 - 13,9451 дол. США за шт., 3,0431 дол. США за кг.; товару №2 - 59,7964 дол. США за шт., 3,0431 дол. США за кг; товару №3 - 343,6339 дол. США за шт., 3,0431 дол. США за кг.

У зв'язку з коригуванням митної вартості товарів відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №305090003/2015/00037.

Порядок визначення митної вартості імпортованих через митний кордон України товарів встановлений Митним кодексом України від 13.03.2012.

Ст. 4 МК України визначає, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з п.1ч.1 ст.51МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом (п. 1 ч. 2 ст. 52 МК України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 МК України

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МК України додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному ст.ст. 345 - 354 МК України, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частини 1, 2, 5, 6, 7 статті 54 кодексу).

Ч. 1 і ч.2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст.ст. 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями ст. ст. 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до ст. 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до МК України.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст. 64 МК України.

За ч. 1 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов'язані між собою особи або хоч і пов'язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

З вищевикладеного вбачається, що обов'язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей може витребувати додаткові документи. Водночас, митниця може витребувати, а декларант зобов'язаний надати, лише ті документи, які здатні такі сумніви усунути.

Як вбачається з матеріалів справи, інформація на яку посилався митний орган обґрунтовуючи свої сумніви у правильності зазначеної митної вартості, а саме цінову інформацію від 05.06.2015р., що лягла в основу прийняття рішення про коригування митної вартості та на підставі якої митним органом був застосований резервний метод не знайшла свого підтвердження та як зазначено вище не стосується ні позивача ні постачальника внаслідок фактичної відсутності реалізації товару зазначеного в рахунку від 05.06.2015р. виписаного на ТОВ «ТРІО ЛТД», відсутності оплати такого рахунку з боку ТОВ «ТРІО ЛТД». А всі необхідні та достатні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару вже були надані митному органу при поданні митної декларації до митного оформлення що додатково підтверджено листом позивача (а.с. 54).

Митним органом при винесенні ріненняпро коригування митної вартості, оформленні картки відмови та застосування резервного методу не була врахована позиція викладена в рішенні ВАС України від09.12.2014 у справі №806/326/14, де вказано на обов'язкову наявність відомостей, які має містити рішення про коригування митної вартості за резервним методом. Згідно з даним рішенням: «Відповідач при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу не зазначив у спірних рішеннях докладної інформації та джерел, які використовувалисяконтролюючим органом при її визначенні, а саме ним не було зазначено митна вартість якого товару бралася за основу, торгова марка, фактурна вартість, країна експорту цього товару, час експорту в Україну, виробник, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки» і тд.

Також судом було встановлено, що відповідно до укладеного 19.03.2015 р. між компанією «Auto Export East LTD» Великобританія (продавець) з однієї сторони та ТОВ «Родос-Пром» Україна (покупець) з іншої сторони Контракту № 19/03/2015 умови поставки товару визначені на умовах DAF - Delivered At Frontier (... named place) поставка до границі (... назва місця поставки) (п.3.2)

Згідно міжнародних правил Інкотермс 2000 термін "Поставка до границі" означає, що продавець здійснив поставку, коли він надав нерозвантажений товар, що пройшов митне очищення для експорту, але ще не для імпорту на транспортному засобі що прибув в розпорядження покупця в названому пункті або місці на кордоні до поступлення товару на митний кордон з конкретної країни.

Так продавець «Auto Export East LTD» (Великобританія) забезпечував поставку товару потужностями підприємства «NORD -BUK» LTD на склад (Словаччина), отже можливо зробити висновок, що позивачу невідомі умови на яких співпрацює продавець та його перевізник при перевезенні товару до обговореного з покупцем місця. А тому посилання митного органу при прийнятті рішення про коригуванні митної вартості на те що підприємством виробником підтверджено відправку товару саме в Україну транспортним засобом СЕ 7546 АІ/СЕ 5323 ХХ( тобто саме тим засобом який зазначений в подальшому до митного оформлення декларації (гр.18,21 декларації) не знайшло свого підтвердження матеріалами справи. Судом встановлено та митним органом підтверджено, що вантаж був доставлений продавцем на склад (Словаччина), а схема руху транспорту, яку митний орган долучив до заперечень (а.с.56) не відповідає дійсності, оминає територію Словаччини та містить кінцеву точку, що знаходиться на території України, яка не відповідає укладеним договорам та не є кінцевою.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

До ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не було доведено обґрунтованість та правомірність своїх дій при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості від 19.06.2015 за №305090003/2015/000006/1, картки відмови у митному оформленні №305090003/2015/00037 а реальних причин застосування резервного метода не наведено.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги матеріали справи, умови поставки, місце поставки, відсутність контрактів у виробника з ТОВ «ТРІО ЛТД», відсутності оплати по виставленим 05.06.2015р. рахункам, які лягли в основу при прийнятті рішення про коригування митної вартості, вищу за середню ціну по регіону вартість купленого товару (1,80дол США/кг) та інших обставин суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Уточнений позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Родос-Пром" до Закарпатської митницї ДФС України про скасування рішення, визнання незаконною картки відмови у митному оформленні та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Скасувати Рішення про коригування митної вартості № /2015/000006/1 від 19.06.2015 року.

Скасувати картку відмови у митному оформленні № 305090003/2015/00037.

Зобов'язати митницю здійснити митне оформлення згідно рахунка - фактури (інвойса) 050-2015 від 09.06.2015 року, який був поданий до митного оформлення 11.06.2015р.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

СуддяП.П. Микуляк