Справа № 826/3083/15
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2015-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

12 серпня 2015 року м. Київ № 826/3083/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Качура І.А., суддів Келеберди В.І., Данилишина В.М., при секретарі судового засідання Борисовій Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу клопотання відповідача про залишення позовної заяви у справі за позовом Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" до Кабінету Міністрів України, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Гадячгаз", Публічне акціонерне товариство "Кременчукгаз", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Фонд державного майна України, за участю Генеральної прокуратури України про визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася Дочірня компанія "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" з позовом до Кабінету Міністрів України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Гадячгаз", Публічне акціонерне товариство "Кременчукгаз", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Фонд державного майна України, за участю Генеральної прокуратури України, про визнання протиправними та скасування постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2012 року №770 та постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 07.03.2013р. №227.

Ухвалою суду від 20.03.2015 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропущення встановленого строку звернення до суду.

В обґрунтування заявленого клопотання відповідач покликався на те, що постанова Кабінету Міністрів України від 20.08.2012 № 770 «Деякі питання використання державного майна для забезпечення розподілу природного газу» опублікована в офіційних друкованих виданнях «Урядовий кур'єр» від 23.08.2012 № 152 та «Офіційний вісник України» від 27.08.2012 № 63, а оскільки позовна заява підписана позивачем 17.02.2015, тобто після сплину більше 2 з половиною років, позовна заява Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" підлягає залишенню без розгляду.

Представник позивача проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечував та зазначив, що строк звернення до суду з даним позовом пропущено з поважних причин.

Представники третіх осіб - Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Гадячгаз" та Публічного акціонерного товариства "Кременчукгаз" підтримали подане відповідачем клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав необґрунтованості доводів, викладених позивачем у клопотанні щодо поновлення.

Представник третьої особи Міністерства енергетики та вугільної промисловості України при вирішенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду покликалась на розсуд суду.

Представник Генеральної прокуратури України проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечував, з огляду на поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду, зважаючи на наступне.

Як вже було встановлено, предметом судового розгляду є оскарження постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 07.03.2013 № 227 «Про затвердження Типового договору на користування складовими Єдиної газотранспортної системи України (між власниками та газотранспортними або газорозподільними підприємствами)» та постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2012 № 770 «Деякі питання використання державного майна для забезпечення розподілу природного газу».

В межах судового розгляджу справи встановлено, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 07.03.2013 № 227 «Про затвердження Типового договору на користування складовими Єдиної газотранспортної системи України (між власниками та газотранспортними або газорозподільними підприємствами)», яка є підзаконним нормативно - правовим актом була офіційно оприлюднена у друкованих виданнях, зокрема, в «Офіційному віснику України», №26 від 12.04.2013, ст. 904, газеті «Урядовий кур'єр» від 24.04.2013 № 77, а також на офіційному сайті НКРЕ (http:www.nerc.gov.ua); постанова Кабінету Міністрів України від 20.08.2012 №770, яка також є підзаконним нормативного - правовим актом та була офіційно оприлюднена у друкованих виданнях, зокрема, в «Офіційному віснику України», № 63 від 27.08.2012, ст. 2576 та газеті «Урядовий кур'єр» від 23.08.2012 № 152, що підтверджується матеріалами справи.

Поряд з цим, фактичні обставини справи свідчать, що постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.08.2013 у задоволенні позову про визнання недійсною постанови НКРЕ від 07.03.2013 № 227 відмовлено.

В розрізі наведеного, суд зазначає, що згідно з ч. 6 ст. 171 КАС України, якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи.

Пунктом 1.1. Статуту Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України", Дочірня компанія Таз України" (далі - Компанія) є дочірньою компанією Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" і створена за рішенням Спостережної ради Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" від 26 грудня 2000 року (протокол № 2) шляхом реорганізації дочірньої компанії "Торговий дім "Газ Укращи" та дочірньої компанії "Укртрансгаз" в частині відокремлення і передачі функцій та майнових прав і обов'язків Головного управління з експлуатації систем постачання природного та скрапленого газу "Головпобутгаз".

Як вбачається з п. 2.1 Статуту, метою діяльності Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" є організація ефективної експлуатації, управління та розвитку енергогенеруючих потужностей різних форм власності та розподільних систем газопостачання; сприяння забезпеченню належної експлуатації розподільних систем газопостачання; реалізація природного та скрапленого газу населенню, бюджетним установам, організаціям суб'єктам господарювання і іншим споживачам та здійснення інших видів діяльності для отримання прибутку.

Таким чином, Дочірня компанія "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" є суб'єктом суспільних правовідносин, на якого розповсюджується дія оспорюваних в межах даної справи постанов.

Позивач зазначав, що з 27.10.2011 та до 18.09.2014рр. ДК "Газ України" не вела господарську діяльність, передбачену Статутом ДК «Газ України», оскільки згідно наказу № 656 перебувала на стадії припинення діяльності ДК «Газ України» шляхом її реорганізації - поділу та приєднання у відповідних частинах майна, прав та обов'язків до Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» та Дочірнього підприємства «Будівельник» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України». При цьому, про порушене право позивач дізнався лише 26.12.2014р., вищевикладене у сукупності з пояснень позивача унеможливило своєчасне звернення до суду з даним позовом.

Дослідивши докази, які були подані до клопотання від 28.07.2015р. №310/1/20-15 про залишення позовної заяви без розгляду , суд приходить до висновку про передчасність своїх висновків про поважність причин пропущення встановленого строку звернення до суду, викладених в Ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва по справі №826/3083/15 зважаючи на наступне.

Частиною 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 33 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам - правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу, перетворення (реорганізації) або в результаті ліквідації за рішенням, прийнятим засновниками (учасниками) юридичної особи або уповноваженим ними органом, за судовим рішенням або за рішенням державних органів, прийнятим у випадках, передбачених законом.

При цьому, згідно зі ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам - правонаступникам (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або в результаті ліквідації. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Разом з тим, відповідно до статті 59 Господарського кодексу України припинення діяльності суб'єкта господарювання здійснюється шляхом його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі приєднання одного або кількох суб'єктів господарювання до іншого суб'єкта господарювання до цього останнього переходять усі майнові права та обов'язки приєднаних суб'єктів господарювання.

Водночас, при перетворенні юридичної особи відбувається зміна її організаційно-правової форми, тобто юридична особа одного виду перереєструється в юридичну особу іншого виду. При цьому до новоствореної юридичної особи переходить усе майно, права та обов'язки попередньої юридичної особи.

Аналогічні норми містяться і в Цивільному кодексі України, зокрема ч. 1 ст. 108 ЦК України визначає, що у разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов'язки попередньої юридичної особи.

Позивачем до суду не подано доказів на підтвердження внесення до єдиного державного реєстру запису про припинення Дочірнього підприємства «Будівельник» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України».

Отже, позивач міг та повинен був дізнатись про порушення його прав, інтересів у зв'язку з прийняттям спірних постанов з часу їх офіційного оприлюднення.

Відповідна правова позиція щодо початку перебігу строку звернення до адміністративного суду з позовом про оскарження нормативно-правових актів висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду від 02 лютого 2012 року в справі №П/9991/1499/11.

Обґрунтовуючи звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва у встановлений законом строк, позивач вказав, що дізнався про існування оскаржуваного нормативно-правового акта після отримання листа, 26.12.2014, тому строк звернення до суду пропущено з поважних причин.

Водночас, дослідивши нові докази, подані до суду разом із клопотанням про залишення позовної заяви без розгляду від 28.07.2015р. №310/1/20-15, суд не вважає наведену обставину щодо знаходження позивача у стадії припинення, поважною причиною пропуску строку звернення до адміністративного суду, яка свідчить про наявність у позивача об'єктивних перешкод, які не давали йому можливості дізнатись про прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2012 року №770 та постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 07.03.2013р. №227, після їх офіційного опублікування і звернення до суду у визначені законом строки. Інших обставин поважності причин пропуску строку звернення до суду представником позивача не наведено, доказів їх існування не надано.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала (частина 1 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

В той час, як поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Пунктом 9 частини 1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

З урахуванням доказів, що поданні до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду від 28.07.2015р. №310/1/20-15, суд приходить до висновку про неповажність причин пропущення встановленого місячного строку звернення до суду з даним позовом та як наслідок, правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 100, п. 9 ч. 1 ст. 155, ст.ст. 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, - задовольнити.

2. Залишити без розгляду позовну заяву Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" до Кабінету Міністрів України , Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Гадячгаз", Публічне акціонерне товариство "Кременчукгаз", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Фонд державного майна України, за участю Генеральної прокуратури України про визнання протиправними та скасування постанов.

3. У випадку оскарження ухвали позовні матеріли будуть скеровані до апеляційної інстанції разом з апеляційною скаргою.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя І.А. Качур

Судді В.І. Келеберда

В.М. Данилишин