Справа № 826/13158/15
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2015-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про роз'яснення судового рішення

21 серпня 2015 року м. Київ № 826/13158/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Іщука І.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяви представника позивача про роз'яснення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у справі

за позовомОСОБА_1
до1.Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, 2. Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб н ліквідацію публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича
провизнання протиправними дій та бездіяльність, зобов'язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивача) через уповноважену особу ОСОБА_3 звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.07.2015 р. позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали. Позивачу необхідно було надати суду:

- належним чином завірену копію паспорту громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання, та довідку про присвоєння ідентифікаційного номеру;

- докази сплати судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру;

- належним чином завірену довіреність на представника.

Через відділ документального обігу та контролю суду від представника позивача надійшли докази на виконання зазначеної вище ухвали, а також заява від 24.07.2015 № 01-5/63314/15 про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.07.2015, в якій просив суд роз'яснити:

- яке значення встановлення громадянства позивача має для відкриття провадження у справі?

- яке значення встановлення громадянства позивача має для вирішення справи по суті?

- чому наведення відомостей про паспорт і ідентифікаційний номер позивача у нотаріально посвідченій довіреності не вважається судом належним доказом?

- який належний спосіб завірення копії паспорту і довідки про ідентифікаційний номер позивача міститься на увазі в ухвалі?

Відповідно до частини третьої 3 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Заявник в судове засідання, призначене на 30.07.2015, не прибув, про день і час розгляду його заяви повідомлений належним чином.

Відповідачі 1, 2 явку уповноважених представників в судове засідання 30.07.2015 не забезпечили, причини неявки суду не повідомили, про дату, час і місце судового розгляду належним чином повідомлені.

Статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Суд звертає увагу на те, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду в разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Механізм, визначений статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, мають право на оскарження цього судового рішення.

Проаналізувавши доводи представника позивача у заяві щодо роз'яснення ухвали суду, суд, враховуючи матеріали даної адміністративної справи, приходить до висновку про наступне.

Частиною першою статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Стаття 48 Кодексу адміністративного судочинства України визначає поняття адміністративно процесуальної правосуб'єктності.

Так, здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства тощо.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність) тощо.

Відповідно до статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб'єкти владних повноважень.

Згідно пункту 1 Положення про паспорт громадянина України, затверджене постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-XII (в редакції Постанови Верховної Ради України від 02.09.1993 N3423-XII) паспортом громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт дійсний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України.

Таким чином, до суду можуть звернутися окрім громадян України, іноземці чи особи без громадянства, отже метою витребування судом у позивача копії паспорту громадянина України не є встановлення громадянства останньої, а було здійснено з метою встановлення її адміністративної процесуальної дієздатності.

Суд також зазначає, що у разі задоволення даного адміністративного позову та набрання законної сили судовим рішенням, буде виданий виконавчий лист, чіткий перелік вимог до якого визначений нормами статті 18 Закону України «Про виконавче провадження».

У виконавчому документі зазначаються, зокрема, індивідуальний ідентифікаційний номер стягувача та боржника (для фізичних осіб - платників податків) або номер і серія паспорта стягувача та боржника для фізичних осіб - громадян України, які через свої релігійні або інші переконання відмовилися від прийняття ідентифікаційного номера, офіційно повідомили про це відповідні органи державної влади та мають відмітку в паспорті громадянина України, а також інші дані, якщо вони відомі суду чи іншому органу, що видав виконавчий документ, які ідентифікують стягувача та боржника чи можуть сприяти примусовому виконанню, зокрема, дата народження боржника тощо (пункт 3 частині першої статті 18 Закону).

Стосовно доводів позивача про зазначення даних паспорту позивача у довіреності, суд наголошує на необхідності ідентифікації особи позивача саме на час розгляду справи, тоді як суду не повідомлено позивачем, чи є паспорт, зазначений в довіреності дійсним на даний час.

Слід зазначити, що законодавство України не передбачає можливість засвідчення нотаріусом вірності паспорту громадянина України, тому суду має бути надана копія паспорту позивача, засвідчена її власним підписом.

Також, довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами (статті 244 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 58 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи.

Довіреність фізичної особи на ведення справи в адміністративному суді посвідчується нотаріусом або посадовою особою, якій відповідно до закону надано право посвідчувати довіреності.

Оскільки, позовну заяву підписано представником, суд повинен пересвідчитись, чи має представник належні повноваження, саме до відкриття провадження у справі. Тому, належним чином посвідчену довіреність, а не їх ксерокопію, позивач повинен надати до позовної заяви при зверненні до суду.

З огляду на зазначене вище, у урахуванням доводів заявника про незрозумілість ним ухвали суду від 09.07.2015 про залишення позовної заяви без руху, суд вважає за можливе роз'яснити заявнику судове рішення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 160, 165, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника позивача про роз'яснення ухвали суду задовольнити.

2. Роз'яснити, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2015 року позивну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строку для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання, зокрема, документів для підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача та наявності у представники позивача належних повноважень на підписання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів з дня її отримання особою, яка оскаржує ухвалу, за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Іщук