Справа № 327/221/14-а
Суддя: Кущ Т. М.
Дата ухвалення: 2014-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 327/221/14-а
Провадження № 2-а/327/6/2014
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.07.2014 року смт. Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кущ Т.М.,

розглянувши у приміщенні Розівського районного суду Запорізької області у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення субєкта владних повноважень та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

26 червня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом до заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області (далі заступник начальника Інспекції) ОСОБА_2, який виніс постанову №183 від 16 червня 2014 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП. У постанові відповідач вказав, що ОСОБА_1 не уклав договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, чим допустив порушення ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури. Не погоджуючись із постановою про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 8500 грн., позивач ОСОБА_1 прохає скасувати її як незаконну. Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач послався на те, що за обставин, вказаних у постанові по справі про адміністративне правопорушення, ним не були порушені вимоги законодавства, будівельні норми і правила під час будівництва. Крім того, позивач не був поінформований про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення.

Позивач ОСОБА_1 був повідомлений про час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявився, заяв про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило (а.с.29,32).

Разом з тим, повноважний представник позивача ОСОБА_3, який був повідомлений про час і місце розгляду справи (а.с.30,31) та в судове засідання не зявився, у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, вказав про те, що позивач ОСОБА_1 підтримує заявлені вимоги по тих підставах, які ним були викладені в позовній заяві (а.с.34).

Відповідач заступник начальника Інспекції ОСОБА_2 був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявився, причини своєї неявки не повідомив, заперечень проти позову не надав (а.с.33).

Дана справа розглянута судом відповідно до ч.4 ст.122, ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в порядку письмового провадження.

У відповідності до вимог ч.1 ст.41 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, та через розгляд справи в порядку письмового провадження.

Суд, з'ясувавши позицію сторін, фактичні обставини справи, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази, які мають значення для вирішення спору по суті, прийшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-ХІV (далі Закон №687-ХІV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами, а саме посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі припис) (п.17 Порядку №553).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, як забудовником, не було укладено договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані по вул.Леніна, 99 в с.Солодководне Розівка Розівського району Запорізької області, внаслідок чого не забезпечено здійснення технічного нагляду протягом усього терміну будівництва, що є порушенням ч.2 ст.11 Закону №687-ХІV, п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року №903 (далі Порядок №903). Зазначене порушення було зафіксовано начальником Бердянського інспекційного відділу Інспекції ОСОБА_4 у присутності ОСОБА_1 в ході проведення позапланової перевірки на вищевказаному обєкті будівництва шляхом складання акта від 21 травня 2014 року та внесення припису від 04 червня 2014 року за №158. Крім того, державним інспектором відносно ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення від 04 червня 2014 року за ч.17 ст.96 КУпАП (а.с.11-13).

16 червня 2014 року заступником начальника Інспекції ОСОБА_2 була винесена постанова №183 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП, відповідно до якої ОСОБА_1 піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 8500 гривень (а.с.13).

ОСОБА_1 не був присутній під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, а тому поштовим переказом отримав від відповідача копію вищевказаної постанови (а.с.14).

Право позивача ОСОБА_1 на оскарження рішень відповідача, який згідно змісту п.7 ст.3 КАС України є субєктом владних повноважень, уповноважений на прийняття рішення за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, безпосередньо передбачено ст.287 КУпАП та визначено стст.4,6, п.1 ч.1 ст.17 КАС України.

Предметом спору в даній справі є зясування правомірності винесення відповідачем рішення в справі про адміністративне правопорушення. Суд виходить також з того, що розгляд справи в порядку КАС України передбачає перевірку як дотримання вимог процесуального законодавства з боку суб'єктів владних повноважень, так й перевірку наявності чи відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 за захистом порушених прав звернувся до суду 26 червня 2014 року, а саме у межах строку, передбаченого ст.289 КУпАП (а.с.2).

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2446 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об'єктів чи споруд, вимог щодо розміщення та функціонування майданчиків для паркування, необладнанням майданчиків для платного паркування транспортних засобів паркувальними автоматами або автоматичними вїзними та виїзними терміналами, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 961 (крім частин третьої п'ятої), 97, частини третя пята статті 1521, стаття 18842).

Частиною другою цієї статті визначено, що від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник, заступники керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, та інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Згідно частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд дійшов висновку про те, що заступником начальника Інспекції ОСОБА_2 рішення, яке оспорюється позивачем, прийнято з порушенням встановленого законом порядку.

Приймаючи рішення у справі, судом враховано наступне.

Відповідно до стст.245,280 КУпАП на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладений обов'язок всебічного, повного, об'єктивного з'ясування її обставин, зокрема, вчинення адміністративного правопорушення особою та вини цієї особи у його вчиненні.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Як вбачається зі змісту постанови по справі про адміністративне правопорушення, винесеної відносно ОСОБА_1, в ній описана суть правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП (а.с.13).

Виходячи із диспозиції зазначеної частини статті 96 КУпАП, обєктивна сторона цього адміністративного правопорушення полягає у незабезпеченні замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства.

Зі змісту постанови про адміністративне правопорушення та матеріалів справи, вбачається, що ОСОБА_1, як забудовник, не уклав договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані по вул.Леніна, 99 в с. Солодководне Розівського району Запорізької області, внаслідок чого не забезпечив здійснення технічного нагляду протягом усього терміну будівництва. Зазначені обставини позивач ОСОБА_1 визнав та не оспорював.

Однак, висновок відповідача заступника начальника Інспекції ОСОБА_2 про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП, не ґрунтується на законі.

Відповідно до частин першої, другої, пятої статті 11 Закону №687-ХІV під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку №903, встановлено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

З системного аналізу викладених норм вбачається, що законодавець чітко розмежовує забезпечення технічного нагляду, яке здійснюється замовником (забудовником), та здійснення технічного нагляду, яке здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

При цьому, замовник (забудовник) може забезпечити здійснення технічного нагляду на підконтрольних об'єктах будівництва, зокрема, у такий спосіб як залучення на договірних засадах третіх осіб (суб'єктів господарювання, які мають отриману у встановленому порядку ліцензію на провадження такої діяльності).

Разом з тим, відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VІ (далі Закон №3038-VІ) замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до пункту 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року (далі Порядок №103), будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно статті 27 Закону №3038-VІ забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника (теж саме передбачено пунктом 1.6 Порядку №103). Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Так, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 отримав будівельний паспорт №1 реконструкції вищевказаного житлового будинку з господарськими будівлями, який був виданий відділом регіонального розвитку, містобудування, архітектури Розівської районної державної адміністрації Запорізької області від 04 листопада 2013 року (а.с.9,35).

ОСОБА_1 повідомив Інспекцію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку шляхом направлення відповідного повідомлення від 19 листопада 2013 року за №ЗП06 (а.с.10).

Замовник (забудовник) ОСОБА_1 протягом усього періоду будівництва об'єкта, а саме, з 19 листопада 2013 року по 07 березня 2014 року, не забезпечував технічний нагляд (а.с.10,44).

Проте, вказаний одноповерховий об'єкт будівництва належить до IІ категорії складності, площею 82,5 квадратних метрів, а тому замовник (забудовник) ОСОБА_1 не повинен був забезпечувати здійснення технічного нагляду на підконтрольних об'єктах будівництва, зокрема, у такий спосіб як залучення на договірних засадах третіх осіб.

Сукупність даних норм чинного законодавства, а також наявні письмові докази у справі, свідчать, що, позивачем не було порушено норми законодавства, які регулююсь спірні правовідносини, а відтак суд, у відповідності до положень статті 293 КУпАП, вважає наявними підстави для скасування постанови №165 від 27 травня 2014 року як незаконної та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.17 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_1 у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Оскільки позов задоволено, суд в порядку ч.ч.1,3 ст.94 КАС України має підстави для присудження позивачу ОСОБА_1 суми понесених ним судових витрат, які документально підтверджені, відповідно до задоволених вимог, а саме, в сумі 73 грн. 08 коп. (а.с.1).

Частиною другою ст.1712 КАС України визначено, що рішення місцевого загального суду як адміністративного суду у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності є остаточним і оскарженню не підлягає.

Керуючись стст.38,96,287-289,293 КУпАП, стст.11,69-71,94,160-163,1712 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1, - задовольнити.

Рішення заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області ОСОБА_2 постанову №183 від 16 червня 2014 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 гривень, - визнати незаконною та скасувати.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП, відносно ОСОБА_1, - закрити.

Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний податковий номер НОМЕР_1) судовий збір в сумі 73 (сімдесяти трьох) гривень 08 (восьми) копійок.

Судове рішення є остаточним і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М.Кущ

07.07.2014