Справа № 821/2302/15-а
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2015-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/2302/15-а
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся із адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області (далі - відповідач, КДКА, Комісія), в якому просить:

- визнати необґрунтованими результати оцінювання першої частини письмового кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, який відбувся 08.06.2015 р.;

- скасувати рішення відповідача № 21 від 16.06.2015 р. про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю в частині визнання ОСОБА_1 таким, що не склав першу частині письмового кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, який відбувся 08.06.2015 р.;

- визнати позивача таким, що склав першу частину письмового кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, який відбувся 08.06.2015 р., визнавши ОСОБА_1 таким, що допущений до складання другої частини кваліфікаційного усного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

Свої вимоги мотивує тим, що рішенням КДКА Херсонської області № 21 від 16.06.2015 р. затверджено результати кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, відповідно до якого позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про складання іспиту, сумарна кількість балів якого склала 38 балів, визнано позивача таким, що не склав письмовий іспит та не допущено до складання усного (другої частини) іспиту. Посилаючись на пункти 13.3, 13.5, 13.9, 13.12 розділу 4 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, позивач відмітив, що при складанні ним іспиту відповідачем не було надано судові рішення та інші документи, необхідні для виконання першого завдання екзаменаційного білета, що є порушенням прав особи, що складає іспит. Також, порушенням є те, що відповідач оцінював іспит лише двома членами КДКА, без голови Комісії, у той час, як оцінка іспиту здійснюється двома членами кваліфікаційної палати та головою КДКА, якщо останній приймає участь у засіданні. Позивач зауважує, що всі три завдання, визначені екзаменаційним білетом, були виконані позивачем належним чином, а тому мали бути оцінені не менше за 60 балів. Беручи до уваги наведені вище обставини, ОСОБА_1 просить захистити порушені права у спосіб, визначений ним у позовній заяві.

У адміністративному позові ОСОБА_1 просив розглянути справу за його відсутності, в порядку письмового провадження.

Відповідачем подано заперечення, відповідно до яких КДКА вважає, що виявлений у позивача рівень практичних навичок та умінь у застосуванні закону оцінено кваліфікаційною палатою у 38 балів, а тому КДКА на законних підставах відмовила позивачу у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

11 серпня 2015 року від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, в порядку письмового провадження, просить відмовити в задоволення позовних вимог.

Положеннями ч. 4 ст. 122 КАС України передбачено, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких обставин розгляд справи належить здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини справи.

08 червня 2015 року ОСОБА_1 складено письмовий іспит (білет № 14), який згідно відомості з оцінювання складання кваліфікаційного іспиту КДКА Херсонської області оцінено у 38 балів.

Згідно із протоколом засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області від 08.06.2015 р. № 7 за результатами обговорення поставлених питань члени комісії одноголосно погодились із оцінкою письмового іспиту ОСОБА_1 Голосували: "за" 6 осіб, "проти" - не має.

16 червня 2015 року КДКА Херсонської області винесено рішення № 21, яким ОСОБА_1 вирішено вважати таким, що не склав кваліфікаційний іспит (письмовий) та відмовлено йому у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Надаючи оцінку вимогам позивача про визнання необґрунтованими результатів оцінювання письмового кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність встановленим ч. 3 ст. 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Із наведеного слідує, що дискреційне право державного органу обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків, що дає підстави для висновку, що при оцінюванні іспиту КДКА діяла у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган.

Відтак, вказана позовна вимога суперечить повноваженням адміністративного суду, а тому підстави для її задоволення відсутні.

ОСОБА_2 того, суд зазначає, що позовна вимога про визнання позивача таким, що склав першу частину (письмового) кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, який відбувся 08.06.2015 р., та визнання таким, що допущений до складання другої частини (усного) кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю є похідною від первинної позовної вимоги, а тому у її задоволенні слід відмовити.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення КДКА Херсонської області № 21 від 16.06.2015 р. про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю в частині визнання ОСОБА_1 таким, що не склав першу частині (письмового) кваліфікаційного іспиту з набуття права на заняття адвокатською діяльністю, який відбувся 08.06.2015 р., суд зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076).

Частиною 1 ст. 6 Закону № 5076 передбачено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст. 9 Закону № 5076 визначено, що кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною 5 ст. 50 Закону № 5076 визначено повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону № 5076 кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.

Згідно із ч. 6 ст. 50 Закону № 5076 засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Так, 08.06.2015 р. відбулось засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області, на якому були присутні 5 із 6 членів палати: голова КДКА Херсонської області - ОСОБА_3, голова кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_4, секретар кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_2, секретар КДКА Херсонської області - Давидович І.В. та члени кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області: ОСОБА_5 та ОСОБА_6, тобто засідання відбулось при наявності кворуму, передбаченого ч. 6 ст. 50 Закону № 5076-VI.

Частиною 7 ст. 50 Закону № 5076 передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

У зв'язку з тим, що позивач не виявив належних знань при складанні (письмового) іспиту, кваліфікаційна палата КДКА Херсонської області рішенням від 16.06.2015 р. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, яке було підписане 3 членами кваліфікаційної палати. Отже, порядок прийняття рішення за результатами письмового іспиту не порушено. Вказане рішення прийняте повноважним складом кваліфікаційної палати.

ОСОБА_2 того, порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення (ч.2 ст.9 Закону № 5076).

Так, 17 грудня 2013 року за № 270 рішенням Ради адвокатів України затверджено Порядок допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу 5 Порядку визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складання іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим головуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (п.4 розділу 5 Порядку).

Із дослідження оскаржуваного рішення вбачається, що за формою та змістом воно повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

За таких обставин суд вважає, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області від 16.06.2015 р. прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 122, 158-160, 163 КАС України, суд, -

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 11.3