Справа № 806/1865/15
Суддя: Малахова Н.М.
Дата ухвалення: 2015-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Капинос О.В.
Суддя-доповідач:Малахова Н.М.
УХВАЛА

іменем України

"18" серпня 2015 р. Справа № 806/1865/15

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Малахової Н.М.

суддів: Жизневської А.В.

Котік Т.С.,

при секретарі Єрикаловій О.О. ,

за участю позивача та представника відповідача

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Коростенської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "02" липня 2015 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Коростенської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання недостовірним , протиправним та скасування висновку ,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив визнати недостовірним та протиправним висновок № 6695/10/06-09-17-01 від 08.05.2015 року Коростенської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області "Про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.5 Закону України "Про очищення влади".

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 02.07.2015 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Коростенської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області №6695/10/06-09-17-01 від 08.05.2015 р. про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України "Про очищення влади". Відшкодовано ОСОБА_3 з Державного бюджету України судовий збір в сумі 73,08 грн.

В апеляційній скарзі Коростенська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати вказану постанову та прийняти нову, якою відмовити у задоволені позову.

Розглянувши справу у межах, визначених ст. 195 КАС України колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 працює на посаді заступника начальника лінійного відділу на станції Коростень - начальником кримінальної міліції Управління МВС України на Південно-Західній залізниці з 25.12.2012 року, що підтверджується витягом з послужного списку особової справи позивача (а.с. 52-54).

Коростенською ОДПІ на підставі п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", Порядку проведення перевірки достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 563, та Порядку проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.11.2014 року № 1100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.11.2014 р. за №1385/26162, проведено перевірку відомостей, визначених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" щодо ОСОБА_3

За результатами цієї перевірки було складено висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" від 08.05.2015 року №6695/10-09-17-01.

Згідно вказаного висновку, в поданій ОСОБА_3 декларації, зазначено недостовірні відомості щодо майна та не підтверджено вартість цього майна.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновків, що відповідно до встановлених обставин справи та відповідно до вимог Закону України "Про очищення влади" відповідачем не надано доказів на підтвердження правомірності доводів, викладених у висновку №6695/10/06-09-17-01 від 08.05.2015 р. про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України "Про очищення влади", а тому оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню в повному обсязі.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками з суду першої інстанції.

За приписами пункту 1 статті 4 Закону України "Про очищення влади", особи, які перебувають на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 цього Закону, подають керівнику або органу, зазначеному у частині четвертій статті 5 цього Закону, власноручно написану заяву, у якій повідомляють про те, що до них застосовуються заборони, визначені частиною третьою або четвертою статті 1 цього Закону, або повідомляють про те, що до них не застосовуються відповідні заборони, та про згоду на проходження перевірки, згоду на оприлюднення відомостей щодо них відповідно до цього Закону (далі - заява).

Згідно з пунктом 5 статті 5 Закону України "Про очищення влади", перевірці підлягають: достовірність вказаних у заяві відомостей щодо незастосування заборон, передбачених частинами третьою та четвертою статті 1 цього Закону; достовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, поданій особою за минулий рік за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції" (далі - декларація), набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

Відповідно до приписів ч. 10-12 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", у разі встановлення за результатами перевірки недостовірності відомостей, визначених пунктом 2 частини п'ятої цієї статті, орган, який проводив перевірку, протягом трьох робочих днів з дня виявлення всіх недостовірностей та/або невідповідностей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня отримання запиту та копії декларації особи, повідомляє про них особу, стосовно якої проводиться перевірка. Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтверджуючі документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування відповідним органом при підготовці висновку про перевірку.

Орган, який проводив перевірку, надсилає висновок про результати перевірки, підписаний керівником такого органу (або особою, яка виконує його обов'язки), керівнику органу, передбаченому частиною четвертою цієї статті, не пізніше ніж на шістдесятий день з дня початку проходження перевірки.

Такий висновок може бути оскаржений особою в судовому порядку.

У разі встановлення за результатами перевірки особи недостовірності відомостей, визначених пунктами 1 та/або 2 частини п'ятої цієї статті, орган, який проводив перевірку, надсилає копію висновку про результати перевірки до Міністерства юстиції України для офіційного оприлюднення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України інформації про надходження такого висновку та внесення до Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України "Про очищення влади", не пізніш як у триденний строк з дня одержання такого висновку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №563 затверджено Порядок проведення перевірки достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади", який визначає механізм проведення перевірки достовірності відомостей, що подаються посадовими і службовими особами органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також особами, які претендують на зайняття відповідних посад, щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади".

Відповідно до п.20 вказаного Порядку ДФС у порядку, визначеному Мінфіном, проводить перевірку достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та/або відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, складеної в повному обсязі за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", за минулий рік, поданій особою, яка підлягає перевірці, набутого (набутих) за час перебування на посадах, зазначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, доходам, отриманим із законних джерел .

Процедуру проведення органами Державної фіскальної служби України (далі - контролюючий орган) перевірки достовірності відомостей, визначених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади" (далі - відомості), зазначених особами, перелік яких наведено у пунктах 1 - 11 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", у деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за минулий рік (далі - декларація), за формою, встановленою Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції" визначено Порядком проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 03 листопада 2014 року N1100.

Відповідно до п. 3 цього Порядку загальний алгоритм проведення органами Державної фіскальної служби України перевірки включає такі складові: 1) отримання від керівника відповідного органу, передбаченого частиною четвертою статті 5 Закону, запиту про проведення перевірки достовірності відомостей щодо особи, стосовно якої проводиться перевірка, а також копії декларації цієї особи; 2) одержання у разі необхідності та в межах повноважень, визначених Податковим кодексом України, від державних органів, органів місцевого самоврядування, банків, інших юридичних осіб публічного права, а також платників податків інформації, копій підтвердних документів, які стосуються відомостей, зазначених у декларації, у тому числі копії трудової книжки особи, стосовно якої проводиться перевірка; 3) проведення перевірки, що фактично полягає в: - аналізі наявної в контролюючого органу податкової інформації щодо доходів, отриманих особою, стосовно якої проводиться перевірка, з метою з'ясування джерел їх отримання, в тому числі щодо повноти їх відображення в декларації; - порівнянні відомостей про вказане в декларації майно (майнові права), набуте (набуті) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, з наявною в контролюючого органу податковою інформацією про майно (майнові права) такої особи з метою з'ясування достовірності відомостей щодо його (їх) наявності; - порівняльному аналізі наявної інформації з метою з'ясування відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, доходам, отриманим із законних джерел; 4) повідомлення особі, стосовно якої проводиться перевірка, про виявлення перевіркою всіх недостовірностей та/або невідповідностей; 5) одержання від особи, стосовно якої проводиться перевірка, письмового пояснення та підтвердних документів щодо виявлених перевіркою недостовірностей та/або невідповідностей з метою обов'язкового їх розгляду та врахування при підготовці висновку про перевірку; 6) підготовка висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", за встановленою формою (далі - висновок про результати перевірки) та надсилання його відповідному органу.

Згідно пункту 4 Порядку, при проведенні перевірки використовується наявна в інформаційних ресурсах контролюючих органів податкова інформація, інформація, що міститься в податкових деклараціях платників податків (у разі їх подання відповідно до законодавства), інша інформація, що надійшла до контролюючих органів.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1100 для перевірки використовуються дані, що зазначені у відповідних розділах декларації особи, стосовно якої проводиться перевірка, а також дані про фізичних осіб, які включаються до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків та інформаційної системи "Податковий блок", зокрема про: джерела отримання доходів; об'єкти оподаткування; суму нарахованих та/або виплачених доходів.

Отримана та узагальнена податкова інформація порівнюється на предмет її достовірності з даними, вказаними в декларації.

За результатами такого порівняння встановлюється відсутність/наявність недостовірностей та/або невідповідностей між податковою інформацією та вказаними в декларації відомостями, а також відсутність/наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

Недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо особою, стосовно якої проводиться перевірка, не вказано або вказано неповну інформацію про таке майно (майнові права) у декларації.

Наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, доходам, отриманим із законних джерел, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо вартість такого майна (майнових прав) перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел.

Відповідно до п. 8 Порядку у розділі III декларації перевірці підлягають: - достовірність відомостей щодо наявності нерухомого майна, вказаного у декларації, набутого особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, наявній податковій інформації про нерухоме майно такої особи; - відповідність вартості нерухомого майна, вказаного у декларації, набутого особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, наявній податковій інформації про доходи, отримані із законних джерел.

При перевірці даних про нерухоме майно, вказаних особою, стосовно якої проводиться перевірка, у розділі III декларації, враховується зазначена такою особою в декларації інформація щодо перебування такого нерухомого майна або його частини у власності, в оренді чи на іншому праві користування (у разі зазначення такої інформації декларантом).

Для перевірки інформації про нерухоме майно використовуються дані, що надходять від суб'єктів інформаційних відносин: - відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отримані відповідно до законодавства, - про виникнення, перехід чи припинення речових прав на нерухоме майно; - Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру - про набуті до 01 січня 2013 року речові права на земельні ділянки; - платників податків - фізичних осіб - про об'єкти нерухомого майна, зазначені в податковій декларації про майновий стан і доходи, а також наявна податкова інформація про нерухоме майно, одержана з інших джерел.

Згідно висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади" Коростенської ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області від 08.05.2015 року № 6695/10/06-09-17-01 ОСОБА_3 у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік вказано недостовірні відомості, з наданням письмового пояснення та підтверджуючих документів щодо наявності майна (майнових прав), набутого ним за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", які відповідають наявній податковій інформації про майно (майнові права) ОСОБА_3

Як встановлено судом, 23.02.2015 року ОСОБА_3 подано декларацію про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік. При цьому, позивачем у Розд. ІІІ "Відомості про нерухоме майно", п.А "майно, що перебуває у власності, в оренді чи на іншому праві користування декларанта, та витрати декларанта на придбання такого майна або на користування ним", не було вказано належну йому 1/4 частину квартири по АДРЕСА_1. Вказана квартира зазначена в п.Б Розд.ІІІ декларації як майно, що перебуває у власності, в оренді чи на іншому праві користування членів його сім"ї (а.с.13-19).

В ході перевірки ОСОБА_3 по виявленим фактам надано пояснення та підтверджуючі документи (а.с.28-43).

Так, згідно свідоцтва про право власності, яке видано Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради 03.08.2012 року, квартира АДРЕСА_1, загальною площею 80,40 кв.м. належить ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 - в рівних частинах на праві приватної власності. (а.с. 20).

Отже, отримані від ОСОБА_3, пояснення та документи підлягали обов'язковому розгляду та врахуванню податковим органом при підготовці висновку про перевірку відповідно до приписів ст. 5 Закону України "Про очищення влади".

Зокрема, податковий орган повинен був врахувати, що при заповнені декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік позивач вказав про наявність квартири, яка належить йому та членам його сім'ї, зазначив її загальну площу, з врахуванням всіх власників, проте, припустився помилки, не вказавши про належність йому нерухомого майна в розділі ІІІ декларації.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що пояснення позивача та надані ним документи спростовують висновки податкового органу про неповне декларування майна позивачем та внесення недостовірних відомостей.

При цьому, зазначена позивачем в декларації інформація про нерухоме майно не перешкоджала податковому органу зробити висновок щодо відповідності вартості належного позивачу нерухомого майна.

Крім того, згідно висновку податкового органу, за результатами проведеної перевірки з урахуванням письмових пояснень ОСОБА_3 та підтверджуючих документів було встановлено, що вартість майна, вказаного ОСОБА_3 у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за минулий рік, набутого ОСОБА_3 за час перебування на посадах, визначених п.1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади", не відповідає наявній податковій інформації про майно (майнові права) ОСОБА_3 (а.с.11-12).

При цьому, податковим органом не прийнято до уваги, що 11 жовтня 2010 року між Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради та гр. ОСОБА_3, гр. ОСОБА_3, які діяли від свого імені та від імені неповнолітніх дітей - ОСОБА_5 та ОСОБА_6, на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 16.12.2009 року № 219 "Про фінансування будівництва загальної площі квартир у житловому будинку АДРЕСА_2 за кошти міського бюджету та кошти населення" було укладено договір про фінансування будівництва житла за програмою "70 х 30" від 11.10.2010 року № 517/П-4. (а.с. 35-36). Предметом цього договору є участь ОСОБА_3, ОСОБА_3, які діють від свого імені та від імені неповнолітніх дітей - ОСОБА_5 та ОСОБА_6, у фінансуванні будівництва житлового будинку із розрахунку: 70% - за кошти громадян та 30% - за кошти міського бюджету. Вартість об'єкту фінансування (70%) складає 437433,72 грн. (п. 1, 3 Договору).

За умовами вказаного договору, позивач разом з членами сім'ї сплачував вартість квартири частково, а решта суми виплачувалась протягом двох років. Вказана квартира була придбана позивачем та членами його сім'ї у спільну власність, і позивачу належить лише 1/4 частина квартири, а тому є безпідставними заперечення податкового органу про те, що позивач не мав фінансової можливості придбати майно вказане в декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік, оскільки згідно відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб про суми виплачених доходів сума доходу позивача отриманого із законних джерел, за період з 01 січня 2004 року (початок перебування на посадах, визначених у п. 1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади") по 03 серпня 2012 року (дата отримання правоустановчих документів на житло) складає 254305,29 грн., а вартість майна вказаного в декларації, складає 482433,72 грн. (в т.ч. об'єкт нерухомості 437433,72 грн. та транспортний засіб 45000 грн.), що є значно більшою ніж сума отриманих із законних джерел доходів.

Згідно вищенаведених норм закону недостовірність відомостей, яка може бути підставою для звільнення особи та застосування до неї відповідних заборон, повинна встановлюватись в сукупності з невідповідністю вартості майна, яке належить саме особі, що перевіряється.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо передчасності висновків податкового органу про невідповідність вартості майна (майнових прав) позивача доходам, отриманим із законних джерел.

Окрім того, складений податковим органом висновок за своїм змістом не відповідає типовому висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", затвердженого наказом Мінфіну України від 03.11.2014 року № 1100, оскільки відповідачем не зазначено вид майна відносно якого встановлені недостовірності та не деталізовано виявлені невідповідності.

З огляду на вищенаведене, Коростенською ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області не дотримано порядку складення висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", а тому вимоги позивача щодо скасування висновку є обґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновків, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права чи порушено норми процесуального права, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення, а постанова підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Коростенської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області залишити без задоволення, а постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "02" липня 2015 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Н.М. Малахова

судді: А.В. Жизневська

Т.С. Котік

Повний текст cудового рішення виготовлено "21" серпня 2015 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: ОСОБА_3 АДРЕСА_3

3- відповідачу/відповідачам: Коростенська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Житомирській області вул.Коротуна,3,м.Коростень,Коростенський район, Житомирська область,11500

4-третій особі: - ,