Справа № 2а/0470/2411/11
Суддя: Потолова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2011-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 лютого 2011 р. 2а/0470/2411/11

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Потолова Г.В., розглянувши адміністративний позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до відповідача-1 державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська, відповідача-2 заступника начальника державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська про визнання протиправними дій зобовязання виконати дії та компенсувати матеріальну та моральну шкоди,

ВСТАНОВИВ:

24.02.2011 року фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами до відповідача-1 державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська, відповідача-2 заступника начальника державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська про:

- визнання протиправними дій ДПІ у Жовтневому районі та зобовязання видати свідоцтво про сплату єдиного податку;

- визнання протиправними дії заступника начальника ДПІ у Жовтневому районі м.Дніпропетровська І.В.Саханова та зобовязання його компенсувати нанесену позивачу матеріальну шкоду у розмірі 540,00грн., за кожен місяць, до моменту укладення угоди ФОП ОСОБА_2 з іншими орендарями на умовах не менш вигідних, що були укладені на 28.12.2010р., та компенсувати нанесену моральну шкоду у розмірі 5400,00грн.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення п.2 та п.3 ч.1 цієї статті, у позовній заяві не зазначено номеру засобу звязку позивача, адреси електронної пошти, відповідно, позивача та відповідачів, або посилання на їх відсутність, оскільки ці реквізити можуть бути потрібні суду для здійснення термінових викликів чи повідомлень, зясування причин неприбуття до суду.

Частина 3 статті 48 КАС України, передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обовязки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Пунктом 1 ч.1. ст.107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Так, в матеріалах адміністративного позову відсутні докази наявності адміністративної процесуальної дієздатності позивача, згідно ч.2 ст.48 КАС України, що є порушенням ч.4 ст.106 КАС України.

У відповідності до ч.2 ст.106 КАС України, а саме, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Проте, всупереч зазначеним приписам позивачем не надано жодного доказу на підтвердження наявності статусу субєкта підприємницької діяльності.

Такими доказами, в тому числі, можуть вважатись статутні та реєстраційні документи позивача, довідка (витяг) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців тощо, а також, реєстраційні документи тощо позивача.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Одночасно, суд звертає увагу на той факт, що додані до позовної заяви документи не можна вважати доказами у розумінні ст.ст.69-70 КАС України, оскільки вони не засвідчені належним чином, а в тексті позовної заяви відсутнє посилання про надання їх оригіналів у судовому засіданні.

Крім того, в порушення п.4 ч.1 ст.106 КАС України позивачем не викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги. Так, прохальна частина позову не відповідає описовій, оскільки зі змісту позовної заяви неможливо дійти висновку щодо предметної та територіальної підсудності.

Позивачем не викладено обставин в обґрунтування вимоги щодо немайнової (моральної) шкоди, тобто, в чому саме полягає заподіяння шкоди відповідачем, яким чином вона заподіяна, докази завдання позивачу та понесення ним шкоди саме у зазначеному розмірі.

З огляду на зміст ст.21 КАС України, якою визначена підсудність кількох повязаних між собою вимог, позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони повязані між собою і підсудні одному адміністративному суду. Вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю субєкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів субєктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

У звязку з чим, позивачу пропонується привести текст позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.105, 106 КАС України, з урахуванням приписів ст.ст.21, 162 КАС України.

Отже, з врахуванням приписів ст.106 КАС України позовна заява повинна відповідати вимогам ст.105 КАС України.

Також, позивач жодним чином не обґрунтовує підсудність вимог адміністративному суду.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху на підставі ч.1 ст.108 КАС України, встановивши строк для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, ст.108, ст.ст.165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до відповідача-1 державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська, відповідача-2 заступника начальника державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська про визнання протиправними дій зобовязання виконати дії та компенсувати матеріальну та моральну шкоди залишити без руху.

Позивачеві в строк до 16 травня 2011 р. усунути визначені недоліки позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Г. В. Потолова