Справа № 804/8774/15
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2015-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2015 р. Справа № 804/8774/15
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальник В.В., розглянувши у місті Дніпропетровську в порядку скороченого провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз» про застосування заходів реагування, -
15 липня 2015 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз», в якому позивач просить:
В обґрунтування позову зазначено, що проведеною перевіркою встановлені порушення, які в ході перевірки та у встановлений строк усунені не були, у звязку із чим, вжиття заявлених заходів реагування є повністю обґрунтованим, а подальша робота підприємства із виявленими порушеннями пожежної безпеки створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
07.08.2015 року відповідач до суду надав письмові заперечення, в яких зазначив наступне.
Щодо недотримання п. 16 р. II Правил пожежної безпеки в Україні, зазначив, що на момент перевірки обєкту товариства, всі посадові особи, як працюють на обєкті ГНС, розташованого за адресою: м. Миколаїв, вул. Ольшанців, 301, пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки .
З приводу недотримання пп.2.9 п.2 р. III Правил зазначив, що будівлі та приміщення виробничого та складського призначення, на момент перевірки обєктів, були визначені категоріями вибухопожежної та пожежної небезпеки згідно «Норм визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також класом зони за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціалізованих установок». Відповідачем прийнято Наказ щодо визначення категорій вибухо- та пожежонебезпеки, а також клас зони приміщень та будівель Миколаївської ДРСГ №101/1 від 27.04.2015р.
На виконання п.1.20 п.1 р. IV Правил, для проведення замірів опору ізоляції електричних мереж та перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж і електроустановок від короткого замикання, Товариством укладено договір на виконання робіт №08/304 від 13 липня 2015 року з ПАТ «Миколаївгаз», зазначив, що на даний час ведуться роботи.
Щодо зазначеного в позові недотримання пп.2.2 п.2 р. V Правил, пояснив, що пожежні крани проходять технічне обслуговування і перевірку на працездатність один раз на шість місяців.
Щодо недотримання пп.1.21 п.1 р. IV Правил, пояснив, що на обєктах існує система захисту зовнішніх установок від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів. На даний час Товариство розглядає комерційну пропозицію від підприємства ТОВ «Сварог-К» для подальшого укладення договору на перевірку даної системи, а в разі необхідності її ремонту.
З приводу пп. 2.1. п. 2 р. V Правил: відповідачем було проведено обрізку дерев, які заважали підїзду пожежних автомобілів, пожежні гідранти відремонтовані, проведений контроль працездатності мережі систем протипожежного водопроводу з проведенням випробувань на тиск та витрату води. Складено акт щодо технічного стану пожежних гідрантів.
Також, зазначив, що Товариством було розроблено та затверджено План заходів щодо усунення порушень, виявлених під час планової перевірки із зазначенням відповідальних та строками їх виконання, в якому відображені виконані на даний час порушення Правил, а саме пункти розділу ІV-V Правил, а для решти зазначений термін виконання.
При цьому, відповідач в запереченнях зазначив, що усвідомлює важливість забезпечення пожежної і техногенної безпеки на підприємстві, тому гарантує, що виявлені під час планової перевірки порушення будуть усунені в визначений строк. Для подальшого контролю за їх виконанням Товариство направило План заходів про усунення порушень та перелік документів, що є, на думку відповідача, доказом виконаних зауважень, зазначених в позовній заяві, до Головного управління ДСНС України у Миколаївській області та до районних відділів у м. Миколаєві ГУ ДСНС України у Миколаївській області.
У відповідності до вимог ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України скорочене провадження застосовується в адміністративних справах щодо, зокрема, застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.
Суддя розглядає справу в порядку скороченого провадження одноособово, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. За результатами розгляду справи у скороченому провадженні суддя, оцінивши повідомлені позивачем, відповідачем обставини, за наявності достатніх підстав приймає законне судове рішення.
За приписами п.4 ч.5 ст. 183-2 вказаного Кодексу справа повинна бути розглянута у порядку скороченого провадження не пізніше пяти днів з дня подання відповідачем заперечень проти позову.
Враховуючи наведене, надані відповідачем заперечення на позов, оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, суд знаходить підстави достатніми для прийняття рішення у даній справі у скороченому провадженні, без проведення судового засідання, без виклику осіб, які беруть участь у справі, одноособово.
Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.
В ході проведення перевірки посадовими особами ГУ ДСНС здійснювався огляд (обстеження) територій, будівель, споруд, приміщень, проводилась перевірка організації та виконання субєктом господарювання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки.
Субєкт господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз» з урахуванням затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 2012 року № 306 критеріїв розподілу субєктів господарювання за ступенями ризику його господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесений до високого ступеню ризику.
Актом перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту від 25.06.2015 року № 16 встановлені порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, Правил пожежної безпеки для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 24.12.2008 № 658, Правил пожежної безпеки для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 24.12.2008 № 658, які є особливо небезпечними, оскільки створюють загрозу життю та здоровю людей, а саме:
- для всіх будівель складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (порушено пп. 2.9 п. 2 р. III Правил, відповідно до якого для всіх будівель і приміщень виробничого та складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні);
- зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в кабінеті технічного відділу адміністративної будівлі здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушено пп. 1.6 п. 1 р. IV Правил, згідно з яким зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця зєднання жил проводів і кабелів, а також зєднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Струм втрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів);
- в побутовому приміщенні адміністративної будівлі допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (порушено пп. 1.8 п. 1 р. IV Правил, відповівдно до якого улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно- монтажних та аварійних робіт);
- в побутовому приміщенні адміністративної будівлі електророзетки встановлювати на горючій основі (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01 метра (порушено пп. 1.17 п. 1 р. IV Правил, згідно з вимогами якого електророзетки, вимикачі, перемисачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра);
- в побутовому приміщенні в адміністративній будівлі та в приміщенні операторської допускається користування пошкодженими розетками (порушено пп. 1.18 п. 1 р.ІV Правил, відповідно до якого забороняється користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та зєднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами);
- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання з періодичністю 1 раз на рік (порушено пп. 1.20 п. 9 р. IV Правил, згідно з вимогами якого замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ);
- перевірку пристрою захисту від блискавок не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (порушено пп. 1.21 п. 1 р. IV Правил, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»);
- при встановленні вибухозахищених вентиляторів (В-І інв. № 1926) поза приміщенням (насосно-компресорне відділення) для нього не влаштовано спеціальне укриття з негорючих матеріалів (порушено пп. 2.21 п. 2 р. IV Правил, згідно з вимогами якого при встановленні вибухозахищених вентиляторів поза приміщеннями для них слід влаштовувати спеціальне укриття з негорючих матеріалів);
- в адміністративній будівлі лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів (порушено пп. 2.26 п. 2 р. IV Правил, відповідно до якого лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиц онерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів);
- пожежні гідранти та пожежний резервуар не справні і утримуються таким чином, що не забезпечують безперешкодний забір води пожежними автомобілями (ПГ №№ 5. 9 - зірваний шток, ПЕ №№ 1, 4 - заглушені, ПВ захаращено деревами) (порушено пп. 2.1 п. 2 р. V Правил, згідно з яким пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями);
- для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу не проводиться випробування на тиск та витрату води з оформленням акту раз на рік (порушено пп. 2.1 п. 2 р. V Правил, відповідно до вимог якого для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта);
- не поновлені покажчики біля місця розташування пожежних гідрантів і водойми (об'ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на них відповідних значень: для пожежних гідрантів - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми (порушено пп. 2.1, п. 2 р. V Правил, згідно з яким біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені покажчики (об'ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми);
- в насосно-компресорному відділенні та наповнювальному цеху пожежні крани не укомплектовані пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами, а також важелем для полегшення відкривання вентиля (порушено пп. 2.2 п. 2 р. V Правил, згідно з яким кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи зєднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними);
- в наповнювальному цеху пожежні крани не розміщуються у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (порушено пп. 2.2 п. 2 р. V Правил, згідно з яким пожежні кран-комплекти повинні розміщуватись у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання);
- пожежні крани не рідше одного разу на шість місяців не підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (порушено пп. 2.2 п. 2 р. V Правил, відповідно до якого пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання);
- на обєкті пожежні щити не забезпечено у повному обсязі комплектом засобів пожежогасіння: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт. (порушено п. 3.11 р. V Правил, згідно з вимогами якого до комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.);
- авто газозаправний пункт не оснащено 2 переносними порошковими вогнегасниками із масою заряду вогнегасної речовини не менше 9 кг, одним пересувним порошковим вогнегасником з масою заряду вогнегасної речовини не менше 100 кг. (порушено п. 3 р. V Правил, відповідно до якого під час вибору первинних засобів пожежогасіння потрібно враховувати фізико-хімічні та пожежонебезпечні властивості горючих речовин і матеріалів, їх взаємодію з вогнегасними речовинами, а також площу виробничих приміщень, відкритих майданчиків та установок (Правила пожежної безпеки для об'єктів зберігання, транспортування та реалізації нафтопродуктів, затверджені наказом Міністерства палива та енергетики України від 24.12.2008 № 658);
- не проведено періодичні повірки робочих засобів вимірювань: манометри (не рідше 1 разу на рік), стаціонарні газоаналізатори, сигналізатори довибухових концентрацій газу, які застосовуються для забезпечення безпеки в насосно - компресорному відділенні, наповню вальному цеху (порушено пп. 7.7 п. 7 р. VІ Правил, згідно з вимогами якого профілактичний огляд, планово-попереджувальний та капітальний ремонт технологічного обладнання повинні здійснюватися в терміни, встановлені відповідними графіками, з урахуванням виконання заходів щодо забезпечення вибухопожежобезпеки, передбачених проектом, технологічним регламентом, технічними умовами).
Акт перевірки посадовою особою відповідача підписаний без заперечень, копію акту отримано 25.06.2015 року.
Вирішуючи питання про необхідність вжиття заявлених заходів реагування у розглянутому випадку, суд виходить із наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.
За визначенням, наведеним у ст.1 Закону № 877-V, держаний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
За приписами ч.1 ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.
Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються:
- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;
- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); - повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;
- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;
- спосіб здійснення державного нагляду (контролю);
- санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).
У відповідності до ч.5 ст.4 Закону № 877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Якщо законом передбачено, що обґрунтованість вжиття органом державного нагляду (контролю) заходів реагування має бути підтверджена судом, орган державного нагляду (контролю) звертається до адміністративного суду з адміністративним позовом не пізніше наступного робочого дня з дня видання (прийняття) відповідного розпорядчого документа.
Положеннями ч.7 ст.7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до субєкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Статтями 10, 11 зазначеного Закону передбачені права та обов'язки суб'єкта господарювання, серед яких: надавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта органу державного нагляду (контролю), а також виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст.39 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.
Згідно п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).
У свою чергу, державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, згідно Указом Президента України «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» від 16.01.2013 № 20/2013, здійснює Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України), яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України та входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.
З аналізу наведених норм вбачається, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій, як орган, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, наділена законодавчо встановленими повноваженнями щодо застосування заходів реагування на виявлені порушення положень чинного законодавства у вигляді повного зупинення виробництва (виготовлення) підприємства (обєктів) або часткового зупинення виробництва (виготовлення) підприємства (обєктів).
З матеріалів справи, письмових пояснень позивача, викладених в заявленому адміністративному позові та письмових пояснень відповідача, викладених в запереченнях на позовну заяву, встановлено факт наявності вищевказаних порушень, відображених у акті перевірки, та враховуючи те, що на час розгляду справи порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки не усунуто, суд вважає обґрунтованим твердження позивача про існування обставин, що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відповідачем в запереченнях на позовну заяву зазначено, що ним вжиті певні заходи щодо усунення виявлених порушень, а саме пунктів розділу ІV V Правил.
Суд зауважує, що надані відповідачем у якості доказів усунення порушень копії посвідчень, виписки з протоколу №480 від 01.06.2014р., наказу № 101/1 від 27.04.2015р., Договору №08/304 від 13.07.2015р., журналу обліку технічного обслуговування пожежних кранів, акту щодо технічного стану пожежних гідрантів, плану заходів про усунення порушень, виявлених під час планової перевірки АГЗП №1, листа №297 від 28.07.2015р., листа №298 від 28.07.2015р., долучені до матеріалів справи, безумовно, свідчать про певні кроки з боку відповідача, направлені на усунення виявлених перевіркою окремих порушень, проте не є беззаперечними доказами в розумінні ст.70 Кодексу адміністративного судочинства України повного усунення зазначених вище порушень, наявність яких, на думку суду, може створювати загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було розроблено план заходів про усунення порушень, виявлених під час планової перевірки на Миколаївському УРСГ ТОВ «ДНІПРОРЕГІОНГАЗ» (газонаповнювальної станції (ГНС) та АГЗП № 1).
Надаючи оцінку доводам, що містяться в запереченнях проти позову, які обґрунтовуються наданим до суду планом заходів про усуненню виявлених порушень, суд зазначає, що розроблення такого плану заходів лише підтверджує наявність порушень на момент розгляду справи та намір відповідача усунути виявлені порушення, проте не підтверджує усунення порушень, що створюють загрозу життю та/або здоровю людей. .
Отже, судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що надані відповідачем докази на підтвердження усунення виявлених порушень, свідчать лише про часткове усунення зазначених порушень.
Суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз», є такими, що створюють загрозу життю та/або здоровю людей, що є неприпустимим з урахуванням того, що відповідно до п. 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Згідно п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності. Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
З урахуванням наведеного, враховуючи також те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз», як субєкт господарювання, відноситься до високого ступеню ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки, суд приходить до висновку, що часткове усунення відповідачем виявлених перевіркою порушень не призвело до суттєвого зниження ступеню ризику від наявних порушень пожежної безпеки та фактично створює загрозу життю та здоров'ю людей.
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно статті 86 цього КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївської області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Поряд з цим, суд роз'яснює сторонам, що відповідно до частин 12, 13 статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами ч.4 ст.94 КАС України, згідно з якими, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 158-163, 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпрорегіонгаз» про застосування заходів реагування - задовольнити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає негайному виконанню відповідно до статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1