Справа № 2а-12683/10/0470
Суддя: Потолова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2010-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 жовтня 2010 р. 2а-12683/10/0470

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Потолова Г.В. , перевіривши матеріали позовної заяви Центральної міжрайонної державної податкової інспекції у м.Кривому Розі до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про про стягнення боргу , -

ВСТАНОВИВ:

12.10.2010 року Центральна міжрайонна державна податкова інспекція у м.Кривому Розі звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 суму заборгованості з єдиного податку у розмірі 400грн. 00коп.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення п.2 та п.3 ч.1 цієї статті, у позовній заяві не зазначено адреси електронної пошти, відповідно, позивача та відповідача, або посилання на їх відсутність, оскільки ці реквізити можуть бути потрібні суду для здійснення термінових викликів чи повідомлень, зясування причин неприбуття до суду.

Згідно приписів ч.3 ст.106 КАС України, субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

В матеріалах позовної заяви присутні

Наданий до матеріалів адміністративного позову чек та опис вкладення не можна вважати належним доказом відправлення кореспонденції на адресу відповідача у розумінні ст.ст.69-70, 106 КАС України, оскільки в наданому описі вкладення зазначена загальна кількість аркушів, проте перелік документів які саме направлялися, відсутній, що унеможливлює зробити висновок, стосовно направлення саме всіх документів, які зазначені у переліку доданих документів до матеріалів адміністративного позову.

Крім цього, доданий до матеріалів позову опис вкладення у заказний лист на імя ОСОБА_1. не можна вважати належним доказом відправлення позовної заяви з додатками на адресу останньої, оскільки такий опис засвідчений печаткою Центральної МДПІ, тобто, зацікавленої особи, а не відповідного відділення поштового звязку.

Копія фіскального чеку має нечітко виражений текст, який непридатний до читання.

Так, послуги поштового звязку надаються згідно Правилами надання послуг поштового звязку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

У відповідності до Правил надання послуг поштового звязку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року за №270 підтвердженням надання послуг поштового зв'язку є розрахунковий документ документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо). Відповідні дії працівника поштового зв'язку засвідчуються його підписом та відбитком календарного штемпеля.

Згідно Правил надання послуг поштового звязку:

19. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення.

59. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

61. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Частина 3 статті 48 КАС України, передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обовязки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч.7 ст.56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Пунктом 1 ч.1. ст.107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Проте, в порушення приписів ч.5 ст.106 КАС України до заяви, не додані документи, які уповноважують позивача, положенням або статутом бути законним представником в суді, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність).

У відповідності до ч.2 ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Всупереч зазначеній нормі, позивачем не підтверджено наявність чи відсутність державної реєстрації юридичної особи відповідача (витяг чи довідка Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців станом на дату звернення до суду), у звязку з чим взагалі неможливо дійти висновку про юридичне та фактичне існування відповідача.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху на підставі ч.1 ст.108 КАС України, встановивши строк для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, ст.108, ст.ст.165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Центральної міжрайонної державної податкової інспекції у м.Кривому Розі до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про про стягнення боргу залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 30 листопада 2010 р. для усунення недоліків,

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_2