Справа № 2а/0470/718/12
Суддя: Потолова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2012-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 січня 2012 р. 2а/0470/718/12

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Потолова Г.В. , перевіривши матеріали позовної заяви Управління Пенсійного фонду України в Дніпровському районі м. Дніпродзержинська до ФОП ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -

ВСТАНОВИВ:

Управління Пенсійного фонду України в Дніпровському районі м.Дніпродзержинська звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами про стягнення з Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 заборгованості і сплати страхових внесків за листопад 2004р., березень та липень 2005р., 2006р., 2007р. у загальній сумі 5650грн.02коп.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення п.2 п.3 ч.1 цієї статті, у позовній заяві не зазначено адреси електронної пошти, відповідно, позивача та відповідача, або посилання на її відсутність, оскільки ці реквізити можуть бути потрібні суду для здійснення термінових викликів чи повідомлень, зясування причин неприбуття до суду.

Суд звертає увагу, що заявником не зазначено номеру засобу звязку відповідача, та зазначає, що позивач має повноваження на звернення до відповідних довідкових служб для зясування засобів звязку та іншої інформації щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. А суд не зобовязаний приписами Кодексу адміністративного судочинства України вчиняти такі дії замість позивача.

При цьому, суду встановлені обмежені строки щодо розгляду адміністративної справи, а позивач навпаки жодним чином необмежений у часі для належної, повної та всебічної підготовки позовних матеріалів та доказової бази.

Крім того, відповідно до ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, позивачем заявлена вимога про стягнення з відповідача загальної суми страхових внесків на загальнообовязкове пенсійне страхування за період 2004 2007р.р., що складає 4 роки, тоді як ст.99 КАС України визначений чіткий перелік застосування строків звернення до суду. Будь-яких пояснень чи відповідних клопотань позивача до адміністративного позову не надано.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України зміст позовних вимог повинен відповідати ст.105 КАС України.

У відповідності ч.3 ст.106 КАС України, субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до них документів.

Так, послуги поштового звязку надаються згідно з Правилами надання послуг поштового звязку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

У відповідності до Правил надання послуг поштового звязку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року за №270 підтвердженням надання послуг поштового зв'язку є розрахунковий документ документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо). Відповідні дії працівника поштового зв'язку засвідчуються його підписом та відбитком календарного штемпеля.

Проте, надану до матеріалів адміністративного позову копію фіскального чеку №1589 від 28.12.2011р. не можна вважати належним доказом відправки кореспонденції відповідачу у розумінні ст.ст.69-70, 106 КАС України, оскільки з його змісту не можливо дійти висновку, що саме копія поданої до суду позовної заяви та додані до неї документи надіслані на адресу відповідача та, взагалі, які саме документи надіслані і кому.

Також, відправлення кореспонденції здійснено кому: «ТАРАСОВА» за адресою: « 51900, ДНІПРОДЗЕРЖИНС», тоді як згідно позовної заяви відповідач: «Фізична особа підприємець ОСОБА_1Г.», адреса відповідача: « 51900, м.Дніпродзержинськ, вул.Котельникова, 51».

Такої ж практики дотримується в своїх рішеннях й Вищий адміністративний суд України, а саме: згідно інформаційного листа від 16.11.2011р. №2091/11/13-11 належним доказом надіслання субєктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

Також, частина 3 статті 48 КАС України, передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обовязки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч.7 ст.56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Пунктом 1 ч.1. ст.107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Враховуючи вищезазначене, оскільки відповідно до ч.5 ст. 106 КАС України одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника, суд вважає за необхідне звернути увагу на той факт, що в даному випадку до позовної заяви не додано документу з якого можна дійти висновку щодо підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності особи, яка підписала адміністративний позов.

У відповідності до ч.2 ст.106 КАС України, а саме, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом. Так, позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, не надано: докази реєстрації відповідача в УПФУ; довідки з адресного бюро (для фізичних осіб-підприємців); звіти сум страхових внесків на загальнообовязкове державне пенсійне страхування (відповідача) за періоди, по яких заявляється стягнення; повний, обґрунтований, розгорнутий розрахунок позовних вимог зі зазначенням періодів та сум, призначень платежу

Також, всупереч приписам ст.48 КАС України, позивачем до адміністративного позову не надано доказів наявності у відповідача статусу юридичної особи (адміністративна процесуальна правоздатність) та доказів її реєстрації саме за вказаною в адміністративному позові адресою станом на час звернення до суду.

Такими доказами, в тому числі, можуть вважатись статутні та реєстраційні документи відповідача, довідка (витяг) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців тощо, а також, реєстраційні документи, наказ на призначення тощо позивача.

За викладених обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви з урахуванням ст.ст.106, 108 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, 108, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Управління Пенсійного фонду України в Дніпровському районі м. Дніпродзержинська до ФОП ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 29 лютого 2012 р. для усунення недоліків,

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд у пятиденний строк з дня отримання копії ухвали, виготовленої у повному обсязі.

Суддя ОСОБА_2