Справа № 807/1406/15
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2015-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 серпня 2015 рокум. Ужгород№ 807/1406/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.

при секретарі Лумей В.Г.,

за участю:

позивача: Прокурор Мукачівського району - Роман М.С.

відповідача: Чомонинська сільська рада представник - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Прокурора Мукачівського району до Чомонинської сільської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 06 серпня 2015 року було проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Повний текст постанови виготовлено та підписано 12 серпня 2015 року.

Прокурор Мукачівського району звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Чомонинської сільської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити дії.

В судовому засіданні представник прокуратури підтримав позовні вимоги, з мотивів наведених у позовній заяві, просив суд їх задовольнити.

В судове засідання відовідач не з'явився, явку свого представника не забезпечив, хоча про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся наледним чином.

Розглянувши подані позивачем документи та матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Прокуратурою району вивчено інформацію Чомонинської сільської ради про залучення забудовників до сплати коштів пайової участі для створення і розвитку населеного пункту.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що порядок залученню, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Згідно ч. 3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.

Таким чином, Законом встановлено обов'язок відповідача визначити порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Наявність такого Порядку обумовлена необхідністю взяття участі замовником, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, а також сприяє наповненню місцевого бюджету шляхом отримання коштів від замовника як пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Судом встановлено, що на запит прокуратури Мукачівського району за вих.№104 від 18.05.2015 року Чомонинською сільською радою повідомлено, що рішення які стосуються визначення порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не приймалися.

За відсутності відповідного нормативно-правового акта, яким визначався б порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, замовник будівництва не проінформований про настання у нього всього спектру зобов'язань фінансового характеру перед місцевим бюджетом.

Наслідком порушення вищевказаних умов інвестиційного процесу є виникнення конфлікту між його основними учасниками, що підриває довіру до органів місцевого самоврядування, які відповідають за містобудівну політику на підпорядкованій їй території.

Таким чином, суд приходить до висновку, що протиправна бездіяльність відповідача не тільки порушує інтереси територіальної громади, які полягають у недоотриманні коштів до бюджету, а й суперечить вимогам чинного законодавства, інтересам держави, що, в свою чергу, унеможливлює повноцінне фінансування створення і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури сіл Чомонинської сільської ради.

Згідно зі ст. 121 Конституції України одним із завдань прокуратури України є представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Статтею 36-1 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом. Однією з форм представництва є звернення до суду з позовами або заявами про захист прав і свобод іншої особи, невизначеного кола осіб, прав юридичних осіб, коли порушуються інтереси держави, або про визнання незаконними правових актів, дій чи рішень органів і посадових осіб. Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень публічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (безсильності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Згідно ст. 60 КАС України, прокурор може звертатися до суду із заявою про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або держави чи суспільних інтересів.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Враховуючи той факт, що порушення допущено органом, який уповноважений приймати рішення про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, прокурор вправі самостійно подати позов про захист інтересів держави.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № З-рп/99 під представництвом прокуратурою інтересів держави треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави з урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, у зв'язку з чим прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає підстави представництва інтересів держави.

Підставою для звернення до суду в інтересах держави є порушення які полягають у недоотриманні коштів до бюджету, відсутності на території Чомонинської сільської ради належним чином організованої містобудівної політики.

У відповідності до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З огляду на викладені обставини та враховуючи приписи ч.2 ст.71 КАС України, в силу яких в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі наведеного, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 11, 70, 71, 160-163 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов Прокурора Мукачівського району до Чомонинської сільської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Чомонинської сільської ради Мукачівського району, яка полягає у не встановленні Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів сільської ради, відповідно до ч.1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зобов'язати Чомонинську сільську раду Мукачівського району розробити Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, відповідно до ч.1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та проект рішення про його затвердження та внести його на розгляд сесії Чомонинської сільської ради Мукачівського району.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

СуддяОСОБА_1