Справа № 816/2854/15
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2015-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2015 року м.ПолтаваСправа № 816/2854/15

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Удовіченка С.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шулик Н.І.,

позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Бондаренка А.Г.,

представника відповідача - Пальоної О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Полтавської області про визнання незаконним та скасування наказу, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

23 липня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Прокуратури Полтавської області про

- визнання незаконним та скасування наказу №339к від 10 липня 2015 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

- зобов'язання Прокуратуру Полтавської області сплатити ОСОБА_1 щомісячну премію та інші передбачені виплати, не нараховані та не сплачені у зв'язку з притягненням до дисциплінарної відповідальності,

- стягнення з прокуратури Полтавської області на користь позивача моральну шкоду в розмірі 1 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оголошення йому догани відбувалось із значними порушеннями, що потягло за собою винесення неправомірного, на його думку, наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Пояснював, що жодних правових підстав для оголошення йому догани не існує. Зазначав, що виданий наказ порушує права ОСОБА_1, оскільки останнім не було допущено порушень вимог Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, а також факт проживання в готелі не відноситься до порушень трудової дисципліни і професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

В ході судового розгляду справи позивач підтримав вимоги позовної заяви, просив суд їх задовольнити із підстав, викладених в позовній заяві.

Представники відповідача проти позову заперечували, просили відмовити в задоволенні у повному обсязі, посилаючись на те, що в ході службового розслідування встановлено факт проживання прокурора міста Кременчука ОСОБА_1 із 20 серпня 2014 року по травень 2015 року у готелі "Дніпровські зорі" у місті Кременчуці. Документи на постійне проживання у вказаному готелі останнім не оформлялися, грошові кошти за проживання ОСОБА_1 сплачені частково, лише у сумі 350 грн. На той час заборгованість ОСОБА_1 перед готелем становила 11 615 грн. Відтак, дії прокурора міста Кременчука ОСОБА_1, відповідно до вимог ст.ст. 4, 16, 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, можуть зашкодити репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс. Пояснював, що з метою недопущення поведінки, що може зашкодити репутації, забезпечення ефективного здійснення працівниками прокуратури своїх професійних обов'язків на підставі додержання принципів верховенства права, законності, суспільної моралі та високої культури, за неналежне виконання своїх службових обов'язків, що виразилось у порушенні вимог Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, прокурору міста Кременчука ОСОБА_1 правомірно оголошено догану.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників відповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що на виконання розпорядження прокурора Полтавської області №36 від 03.06.2015 "Про проведення службової перевірки" комісією прокуратури області проведено службову перевірку щодо можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури прокурором міста Кременчука старшим радником юстиції ОСОБА_1.

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що 12.05.2015 до слідчого відділу прокуратури області надійшла заява депутата Автозаводської районної ради міста Кременчука ОСОБА_4 про те, що прокурор міста Кременчука ОСОБА_1 безкоштовно проживає в готелі "Дніпровські зорі" у місті Кременчуці.

У зв'язку з цим, за фактом можливого зловживання службовим становищем прокурором міста Кременчука щодо безкоштовного проживання у готелі "Дніпровські зорі" 12.05.2015 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000179 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України.

Під час проведення службового розслідування підтверджено факт проживання прокурора міста Кременчука ОСОБА_1 з 20 серпня 2014 року по травень 2015 року у готелі "Дніпровські зорі" у місті Кременчуці, без оформлення документів на постійне проживання у вказаному готелі та часткової сплати грошових коштів за проживання ОСОБА_1 лише у сумі 350 грн. На даний час заборгованість ОСОБА_1 перед готелем становить 11615 грн.

На підставі вищевказаної службової перевірки заступником прокурора Полтавської області прийняте рішення клопотати перед прокурором області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Прокуратури Полтавської області № 339к від 10.07.2015 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за неналежне виконання своїх службових обов'язків, що виразилось у порушенні вимог Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, прокурору міста Кременчука Полтавської області старшому раднику юстиції ОСОБА_1 - оголосити догану (а.с. 39-40).

Не погоджуючись із наказом № 339к від 10.07.2015, позивач оскаржив його до суду.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд дійшов наступних висновків.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, врегульовані Законом України "Про прокуратуру", Дисциплінарним статутом прокуратури України, Кодексом професійної етики та поведінки працівників прокуратури, та іншими нормативно-правовими актами.

Порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури регламентується Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України затвердженої Наказом Генерального прокурора України від 24.09.2014 року №104 ( далі Інструкція).

Згідно п.1.2 Інструкції Службове розслідування (перевірка) - комплекс заходів, які проводяться у випадках скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків - кримінальних, корупційних правопорушень, керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмови від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, а також за фактами порушень виконавської та трудової дисципліни, неправомірного втручання у службову діяльність працівників прокуратури, посягань на їхнє життя, здоров'я та майно, загибелі та в інших випадках передбачених Інструкцією.

Метою службових розслідувань та службових перевірок є повне, об'єктивне і всебічне з'ясування обставин надзвичайних подій, ганебних вчинків та правопорушень, скоєних за участі працівників органів прокуратури, виявлення причин і умов, що їм сприяли, зміцнення службової дисципліни та попередження негідних вчинків серед особового складу (Інструкція).

Розділом 2 Інструкції передбачені підстави для проведення службового розслідування (перевірки).

Зокрема, відповідно до п.п 2.1.11та п.п 2.1.12 підставами для проведення службового розслідування (перевірки) можуть бути: невиконання або неналежне виконання працівниками прокуратури своїх службових обов'язків, що призвело до порушення законних прав і свобод громадян та інтересів держави; інші грубі порушення закону, трудової та виконавської дисципліни, Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури.

Відповідно п.3.4. Інструкції про призначення службового розслідування (перевірки) уповноваженим керівником органів прокуратури видається розпорядження, в якому зазначається склад комісії (голова та члени), підстава, мета та строки його проведення, прізвище, ім'я, по-батькові особи, щодо якої проводиться розслідування та її посада.

Згідно з матеріалами справи, підставами для проведення службового розслідування були дані, встановлені під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000179 щодо можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури прокурором міста Кременчука старшим радником юстиції ОСОБА_1 прокурором Полтавської області.

Тобто, у даному випадку були всі необхідні підстави для призначення службового розслідування (перевірки) передбачені інструкцією.

Згідно п.п 10.1 Інструкції результати службового розслідування (перевірки) оформляються висновком, який складається із вступної, описової та резолютивної частин.

Відповідно до п.п 10.6. висновок службового розслідування (перевірки) підписується головою та членами комісії, затверджується керівником органу прокуратури, який його призначив.

Згідно п.п 11.1 за результатом службового розслідування (перевірки) працівники прокуратури можуть бути притягнуті до встановленої законом відповідальності, у тому числі з урахуванням пропозицій, викладених у висновку службового розслідування (перевірки).

Тобто, сам висновок службової перевірки по своїй природі не є документом який створює правові наслідки, це лише оформлений результат розслідування який носить рекомендаційний характер для посадової особи, яка буде, вирішувати питання чи були в діях особи відносно якої відбувалася службова перевірка будь-які порушення та чи є необхідність застосовувати заходи дисциплінарного впливу або відповідальності відповідно до закону.

Сама наявність висновку не свідчить про обов'язок притягнення особи відносно якої проводилось службове розслідування, а є лише правом посадової особи.

Разом з тим, пунктом 7.8. Інструкції у десятиденний строк з дня ознайомлення зі змістом висновку про результати службового розслідування (перевірки) оскаржити його керівнику, який призначив службове розслідування (перевірку) , прокурору вищого рівня та у встановленому порядку до суду.

Cуд вважає, що право на оскарження висновку про результати службового розслідування (перевірки) стосується права на оскарження дій комісії під час фактичного здійснення службового розслідування перевірки, які на думку скаржника порушували положення Інструкції про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури (тобто порушення процесу здійснення самого розслідування), та як наслідок могли призвести до складення неправильного висновку про результати службового розслідування.

Відомості зазначені у висновку службового розслідування є доказами, оцінка яких дається під час оскарження наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності прийнятого за наслідками проведення службового розслідування. І в разі доведення позивачем невідповідності висновкам обставинам справи скасуванню підлягає саме наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В позовній заяві позивачем зазначено ряд доводів, які на його думку порушили процес проведення службового розслідування та вплинули на його результат.

Позивач зазначає, що службове розслідування було призначено протиправно та проведене з порушення Інструкції, оскільки службова перевірка по зверненню депутата Автозаводської районної ради м. Кременчука ОСОБА_4, яке надійшло до прокуратури Полтавської області 12.05.2015, щодо безкоштовного проживання ОСОБА_1 у готелі "Дніпрові зорі" у м. Кременчуці, призначена прокурором області лише 3 червня 2015 року та закінчена 2 липня 20015 року, тобто за сплином 52 днів після надходження звернення ОСОБА_4

Однак, з огляду на зміст розпорядження від 03.06.2015 №36 "Про проведення службового розслідування", службову перевірку призначено за даними встановленими під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000179 щодо можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури прокурором міста Кременчука старшим радником юстиції ОСОБА_1 прокурором Полтавської області, а не за зверненням депутата Автозаводської районної ради м. Кременчука ОСОБА_4

Відповідно до ч. 3 ст. 48 Закону України "Про прокуратуру" за порушення закону, неналежне виконання службових обов'язків чи скоєння ганебного вчинку прокурори і слідчі несуть відповідальність згідно з Дисциплінарним статутом прокуратури України, який затверджується Верховною Радою України (надалі Статут).

Згідно ст. 8 Статуту дисциплінарні стягнення щодо прокурорсько-слідчих працівників, а також працівників навчальних, наукових та інших установ прокуратури застосовуються за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків або за проступок, який порочить його як працівника прокуратури.

Відповідно до статті 48-1 Закону України "Про прокуратуру", Кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури схвалюється всеукраїнською конференцією працівників прокуратури і затверджується Генеральним прокурором України.

Прокурори і слідчі прокуратури зобов'язані неухильно дотримуватися вимог Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури у своїй службовій діяльності та поза нею. Порушення прокурором і слідчим прокуратури вимог Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до статті 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб.

У разі явного порушення закону, очевидцем якого став працівник прокуратури, він вживає усіх можливих, передбачених законодавством заходів для припинення протиправних дій та притягнення винних осіб до відповідальності.

Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс.

Поза службою поводити себе коректно і пристойно. При з'ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення працівника прокуратури з метою ухилення від відповідальності.

З огляду на викладене вчинення працівником прокуратури проступку, який порочить його як працівника прокуратури, є підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення, передбаченого чинним законодавством.

Відповідно до ст. 9 Дисциплінарного статуту прокуратури України дисциплінарними стягненнями є: догана, пониження в класному чині, пониження в посаді; позбавлення нагрудного знаку "Почесний працівник прокуратури України"; звільнення; звільнення з позбавленням класного чину.

За змістом ст. 11 Статуту дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню вини та тяжкості проступку. Прокурор, який вирішує питання про накладення стягнення, повинен особисто з'ясувати обставини проступку та одержати письмове пояснення від особи, яка його вчинила. В разі необхідності може бути призначено службову перевірку.

Пунктом 11.1 Інструкції визначено, що за результатами службового розслідування (перевірки) працівники прокуратури можуть бути притягнутими до встановленої законом відповідальності, у тому числі з урахуванням пропозицій, викладених у висновку службового розслідування (перевірки).

Із матеріалів справи слідує, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувала сукупність виявлених в ході службової перевірки порушення вимог ст. 13, 16, 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

Зокрема, в ході службової перевірки факт вчинення проступку ОСОБА_1, який порочить працівника прокуратури підтверджується поясненнями директора готелю "Дніпровські зорі" ОСОБА_5 та його заступника ОСОБА_6 (а.с. 45-47, 54-55).

Так з пояснень директора слідує, що ОСОБА_1 з 20 серпня 2014 року по травень 2015 року постійно проживав у готелі "Дніпровські зорі". За проживання ОСОБА_1 сплатив одноразово лише 350 грн. На даний час заборгованість готелю за проживання складає 11615 грн.

Стосовно тверджень позивача, що у зв'язку із закриттям кримінального провадження №00000179 за відсутністю складу злочину відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, суд вважає за необхідне зазначити, що кримінальне провадження відкрито за фактом можливого кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, тоді як позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ст. 13, 16, 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

Посилання ОСОБА_1 на лист ТОВ готель "Дніпровські зорі" від 10 липня 2015 року №54 (а.с. 14), в якому зазначено, що матеріальні збитки підприємству позивачем не заподіяні, не звільняло останнього від сплати коштів у розмірах встановлених готелем для проживання громадян.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

А відповідно до статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із статтею 86 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновків, що при винесенні оскаржуваного наказу від 10 липня 2015 року №339к відповідач діяв у відповідності до вимог чинного законодавства, а відтак адміністративний позов ОСОБА_1 є необгрунтований та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Прокуратури Полтавської області про визнання незаконним та скасування наказу, відшкодування моральної шкоди відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено 17 серпня 2015 року.

Суддя С.О. Удовіченко