Справа № 2а/0470/15726/11
Суддя: Потолова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2011-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 листопада 2011 р. 2а/0470/15726/11

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Потолова Г.В. , перевіривши матеріали позовної заяви Управління Пенсійного фонду України в Довгинцівському районі м.Кривого Рогу до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -

ВСТАНОВИВ:

Управління Пенсійного фонду України в Довгинцівському районі м.Кривого Рогу звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами про стягнення з Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 заборгованості і сплати страхових внесків за період з липень грудень 2010 року у сумі 1756грн.80коп.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення п.2 п.3 ч.1 цієї статті, у позовній заяві не зазначено адреси електронної пошти, відповідно, позивача та відповідача, або посилання на їх відсутність, оскільки ці реквізити можуть бути потрібні суду для здійснення термінових викликів чи повідомлень, зясування причин неприбуття до суду.

Суд звертає увагу, що заявником не зазначено номеру засобу звязку відповідача, та зазначає, що позивач має повноваження на звернення до відповідних довідкових служб для зясування засобів звязку та іншої інформації щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. А суд не зобовязаний приписами Кодексу адміністративного судочинства України вчиняти такі дії замість позивача.

При цьому, суду встановлені обмежені строки щодо розгляду адміністративної справи, а позивач навпаки жодним чином необмежений у часі для належної, повної та всебічної підготовки позовних матеріалів та доказової бази.

Відповідно ч.3 ст.106 КАС України, субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до них документів.

Так, послуги поштового звязку надаються згідно Правилами надання послуг поштового звязку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

У відповідності до Правил надання послуг поштового звязку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року за №270 підтвердженням надання послуг поштового зв'язку є розрахунковий документ документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо). Відповідні дії працівника поштового зв'язку засвідчуються його підписом та відбитком календарного штемпеля.

Згідно Правил надання послуг поштового звязку:

19. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення.

59. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

61. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Проте, наданий до матеріалів адміністративного позову фіскальний чек №5879 від 09.11.2011р. не можна вважати належним доказом відправки кореспонденції відповідачу у розумінні ст.ст.69-70, 106 КАС України, оскільки з його змісту не можливо дійти висновку, що саме копія поданої до суду позовної заяви та додані до неї документи надіслані на адресу відповідача та, взагалі, які саме документи надіслані і кому.

Отже, відправлення кореспонденції здійснено кому: «ВАЩЕНКО» за адресою: « 50023, Кривий Ріг», тоді як згідно позовної заяви відповідач: «Фізична особа підприємець ОСОБА_1», адреса відповідача: « 50023, м.Кривий Ріг, вул.Вернадського, буд.156».

Такої практики дотримується в своїх рішеннях й Вищий адміністративний суд України.

Крім того, ч.3 ст.48 КАС України, передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обовязки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч.7 ст.56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Пунктом 1 ч.1. ст.107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Оскільки відповідно до ч.5 ст.106 КАС України одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника, суд вважає за необхідне звернути увагу на той факт, що в даному випадку до позовної заяви не додано документу, з якого можна дійти висновку щодо підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності (повноважень) особи, яка підписала адміністративний позов, станом на час звернення до суду.

Згідно ч.2 ст.106 КАС України, а саме, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом. Так, позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, не надано: докази реєстрації відповідача в УПФУ в Довгинцівському районі м.Кривого Рогу; довідки з адресного бюро (для фізичних осіб-підприємців); звіти сум страхових внесків на загальнообовязкове державне пенсійне страхування (відповідача) за періоди, по яких заявляється стягнення.

Також, всупереч приписам ст.48 КАС України, позивачем до адміністративного позову не надано доказів наявності у відповідача статусу юридичної особи (адміністративна процесуальна правоздатність) та доказів її реєстрації саме за вказаною в адміністративному позові адресою станом на час звернення до суду.

Такими доказами, в тому числі, можуть вважатись статутні та реєстраційні документи відповідача, довідка (витяг) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців тощо, а також, реєстраційні документи, наказ на призначення тощо позивача.

Отже, з врахуванням приписів ст.106 КАС України позовна заява повинна відповідати вимогам ст.105 КАС України.

Одночасно, суд звертає увагу на той факт, що додані до позовної заяви документи не можна вважати доказами у розумінні ст.ст.69-70 КАС України, оскільки вони не засвідчені належним чином, а в тексті позовної заяви відсутнє посилання про надання їх оригіналів у судовому засіданні, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на зазначений факт та його врахування у подальшому.

За викладених обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви з урахуванням ст.ст.106, 108 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, 108, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Управління Пенсійного фонду України в Довгинцівському районі м.Кривого Рогу до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 30 грудня 2011 р. для усунення недоліків,

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_2