Справа № 760/14068/15-а
Суддя: Шевченко Л. В.
Дата ухвалення: 2015-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/760/563/15
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

31 липня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до директора Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Калініченка Юрія Григоровича, треті особи: Київський міський голова Кличко Віталій Володимирович, Ритуальна служба Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Київської міської ради, територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві, про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

28.07.2015 ОСОБА_1 звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до директора Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Калініченка Юрія Григоровича, треті особи: Київський міський голова Кличко Віталій Володимирович, Ритуальна служба Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Київської міської ради, територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві, про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Позовна заява не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, тому у відкритті провадження у справі належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 3 КАС справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 3 КАС суб'єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Пленум Вищого адміністративного суду України у своїй постанові № 8 від 20.05.2013 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних справ» роз'яснив, що «вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Зокрема, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.» (пункт 3).

Крім того, ключовим для розуміння поняття «суб'єкт владних повноважень» та формування адміністративними судами практики став лист Верховного Суду України від 26 грудня 2005 року № 3.2.-2005 «Щодо застосування господарськими судами України положень процесуального законодавства стосовно розмежування компетенції між спеціалізованими адміністративними і господарськими судами», в якому Верховний Суд України зазначив, що необхідною та єдиною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення цим суб'єктом владних управлінських функцій, при цьому ці функції повинні здійснюватись суб'єктом саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.

З позовної заяви випливає, що відповідачем є директор РССКП «Київський крематорій», який у свою чергу, як зазначає позивач, є суб'єктом господарювання.

Таким чином, відповідач не є суб'єктом владних повноважень у розумінні пункту 7 частини першої статті 3 КАС.

Предметом спору у цій справі є визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у невиконанні вимог акту від 27.03.2015 щодо зупинення роботи кремаційного цеху КП «Київський крематорій».

Зазначені повноваження не належать до владних управлінських функцій, а тому не можуть бути предметом розгляду в адміністративному суді.

Відсутність суб'єктної та предметної ознак приводить до висновку про те, що зазначений спір не є справою адміністративної юрисдикції, а тому не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

За правилами пункту 1 частини першої статті 109 КАС суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, у відкритті провадження у цій справі належить відмовити.

Одночасно суд роз'яснює, що відповідно до частини п'ятої статті 109 КАС «повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається».

Керуючись статтями 3, 109 КАС, суддя

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до директора Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Калініченка Юрія Григоровича, треті особи: Київський міський голова Кличко Віталій Володимирович, Ритуальна служба Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» Київської міської ради, територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Роз'яснити ОСОБА_1, що зазначені позовні вимоги належить розглядати в порядку цивільного судочинства.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко