Справа № 808/3276/15
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2015-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2015 року 15:03Справа № 808/3276/15 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П., за участю секретаря судового засідання Яланської В.А. та представників

позивача: ОСОБА_1

відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Відкритого акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь»

до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів

про визнання протиправним дій

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

19 червня 2015 року Відкрите акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів, в якому просить суд визнати протиправними дії відповідача по складанню Акту перевірки №134/28-04-46-00/00191230 від 20.05.2015.

Ухвалою суду від 22червня 2015 року відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду на 14липня 2015 року.

В судовому засіданні оголошувалась перерва до 15 липня 2015 року.

Представник позивача позов підтримав. На його обґрунтування зазначив, що 20.05.2015 на адресу ВАТ «Запоріжсталь» надійшов Акт перевірки №134/28-04-46- 00/00191230 від 20.05.2015 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за березень 2015 року. Перевіркою встановлено порушення: вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, пунктів 2, 3 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010р. №1246, а саме підприємством було не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх виписки. Проте позивач вважає, що перевірка проведена з порушенням граничних термінів її проведення. Крім того, у контролюючого органу при проведення камеральної перевірки взагалі відсутнє право перевіряти реєстрацію розрахунків корегування до податкових накладних в ЄРПН, а отже відсутнє право для складання Акту камеральної перевірки з посиланням на таку підставу, як встановлення методологічної помилки, що не вплинула на розрахунки з бюджетом, а саме: несвоєчасність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування покупцями.

Просить суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судових засіданнях проти доводів адміністративного позову заперечив з підстав, викладених у письмових запереченнях та зазначив, що камеральна перевірки проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних Єдиного реєстру податкових накладних. Податковим органом при проведенні перевірки встановлено порушення, а саме: підприємством не було зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом пятнадцяти днів, наступних за датою їх виписки. Дане порушення зафіксовано актом перевірки, як це передбачено п.86.2 ст. 86 Податкового кодексу. А посилання позивача на наказ Міністерства доходів і зборів від 19.06.2012 №522 вважає помилковим, оскільки положеннями п.5.2 ст. 5 Податкового кодексу України визначено, що у разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.

Просить суд у задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні 15 липня 2015 року на підставі ст.160 КАС України судом проголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Як встановлено з матеріалів справи, 20 травня 2015 року, на підставі пункту 200.10 статті 200 розділу V Податкового кодексу України, та згідно з підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 розділу II Податкового кодексу України,Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів (далі - СДПІ з ОВП у м Запоріжжі) проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за березень 2015 року Відкритого акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (далі - ВАТ «Запоріжсталь»).

За результатами перевірки складеноАкт від 20.05.2015 № 134/28-04-46- 00/00191230 «Про результатам камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість» (далі Акт перевірки №134).

Відповідно до висновків Акту перевірки №134, встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу, пунктів 2, 3 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 №1246, не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх виписки.

Зі змісту інформації, викладеної на сторінці 2 Акту перевірки №134, вбачається, що ВАТ «Запоріжсталь» допущено методологічну помилку, що не вплинула на розрахунки з бюджетом, а саме несвоєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні та/або розрахунки коригування.

Не погоджуючись з висновками, викладеними в Акті перевірки №134 ВАТ «Запоріжсталь» до СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі було подано заперечення на цей Акт вих. №16/2031275 від 26.05.2015р. (вх. №4108/10 від 26.05.2015р.).

05.06.2015 на адресу ВАТ «Запоріжсталь» надійшла відповідь на заперечення (вих. №3180/10/28-04-46-00 від 03.06.2015), в якій СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі вказало, що висновки Акту перевірки №134 зроблено правомірно і підстави для задоволення заперечень ВАТ «Запоріжсталь» відсутні.

Не погодившись з діями відповідача по складанню Акту перевірки №134 та наданою відповіддю, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з приписів ч. 3 ст. 2 КАС України, відповідно до яких, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно зпп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України,камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Пунктами 76.1, 76.2 ст. 76 Податкового кодексу України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно пп. 2.5.1 Наказу Міністерства доходів і зборів України від 14 червня 2013 року №165 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця» (далі по тексту - Наказ №165) після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується):

у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - Акт про результати камеральної перевірки;

у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС «Камеральна електронна перевірка» інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі «порушень (помилок) не виявлено» (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС «Камеральна електронна перевірка» складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною ІР-адресою.

Зразок форми Акта/Довідки про результати камеральної перевірки наведено у додатку 2 до Методичних рекомендацій.

Пунктом 4.5 Наказу Міністерства доходів і зборів України від 19 червня 2012 року №522 «Про затвердження Регламенту опрацювання податкових декларацій з податку на додану вартість, за якими задекларовано від'ємне значення та/або бюджетне відшкодування податку на додану вартість» (далі по тексту - Наказ №522) встановлено, що результати камеральної перевірки оформлюються актом у разі:

встановлення факту заниження (завищення) податкових зобов'язань та/або завищення (заниження) податкового кредиту та відповідно зменшення (збільшення) суми від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту та/або заявленого бюджетного відшкодування ПДВ (частково або на повну суму):

відмови у наданні бюджетного відшкодування сум ПДВ (через недотримання вимог пункту 200.5 статті 200 Кодексу) та виявлення заниження заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування (згідно з вимогами абзацу «а» пункту 200.14 статті 200 Кодексу).

Згідно пп. 4.5.1 Наказу №552 Акт про результати камеральної перевірки оформлюється відповідно до вимог статті 86 Кодексу та складається за формою, наведеною у додатку 3 до наказу №1492.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що при проведенні камеральної перевірки дослідженню підлягають саме дані податкової звітності, а отже в акті за результатами проведення камеральної перевірки можуть бути зафіксовані лише встановлені помилки (порушення) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності.

Порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу, пунктів 2, 3 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 №1246, а саме термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН є відмінними та не можуть прирівнюватись до порушень у податковій звітності платника податків.

Крім того при проведенні камеральної перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість Наказом №552 встановлений вичерпний перелік порушень в результаті виявлення яких контролюючий орган має право складати саме акт камеральної перевірки, до такого переліку порушень не відноситься встановлення порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.

Відтак, термін реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки.

Таким чином, на думку суду, податковим органом безпідставно складено Акт камеральної перевірки з посиланням на таке порушення, як несвоєчасна реєстрація розрахунків коригування до податкових накладних.

Суд погоджується з твердженням відповідача, що у позивача дійсно відбулося порушення строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, проте пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Тобто, Податковим кодексом України передбачено, що контролюючий орган при проведенні камеральної перевірки може перевіряти дані Єдиного реєстру податкових накладних, та при виявленні розбіжності даних Єдиного реєстру податкових накладних контролюючий орган може провести документальну позапланову виїзну перевірку.

Що стосується посилання позивача на порушення термінів проведення камеральної перевірки, то суд зазначає наступне.

Пунктом 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України встановлено, що протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Відповідно до пункту 203.1 ст. 200 Податкового кодексу України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Відповідачем проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за березень 2015 року та 20.05.2015 складено Акт №134/28-04-46-00/00191230 «Про результатам камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість».

Таким чином податковим органом проведено камеральну перевірку у терміни, встановлені нормами податкового кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п 56.21. ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Відтак, посилання представника відповідача на неузгодженість норм, які регламентують порядок проведення камеральної перевірки, повинне тлумачитися на користь платника податків.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи зазначене вище,оскільки перевіркою не встановлено порушень вимог податкового законодавства, які можуть бути встановлені під час камеральної перевірки, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено правомірність своїх дії по складанню Акта перевірки №134/28-04-46-00/00191230 від 20.05.2015,отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійсненні нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Враховуючи вищезазначене, та керуючись ст.ст. 69, 70, 71, 158 163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов Відкритого акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» задовольнити.

2. Визнати протиправним дії Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів по складанню Акту про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість від 20.05.2015 №134/28-04-46-00/00191230.

3. Повернути з Державного бюджету України на користь Відкритого акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» судовий збір у розмірі 73 (сімдесят три) гривні 08 копійок.

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю.П. Бойченко