Справа № 822/2663/15
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2015-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/2663/15
У Х В А Л А

07 липня 2015 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Блонський В.К., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 с. Стреків Деражнянського району Хмельницької області до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до відповідача про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди.

На підставі наведених у позові обставин позивач просить задовольнити його вимоги: 1) стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 21 травня 2014 року по 30 березня 2015 року у сумі 21 430 (двадцять одна тисяча чотириста тридцять) грн., 18 коп.; 2) стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 2000 (дві тисячі) грн.

Перевіривши матеріали позовної заяви та додані до неї докази, вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Статтею 99 КАС України визначено строки звернення до адміністративного суду.

Частиною 1 статті 99 КАС України встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 99 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи Кодексом адміністративного судочинства та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи вищеневедене положення КАС України, в даному випадку спірні правовідносини регулюються статтею 233 Кодексу Законів про працю України, оскільки нормами цієї статті слід керуватись при визначенні процесуальних строків для вирішення даної справи.

Так, згідно статті 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 працював на посаді пожежного-рятувальника 28 державного пожежно-рятувального поста 11 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 20 травня 2014 року № 300, позивача було звільнено із займаної посади за станом здоров'я.

Позивач в мотивувальній частині позову зазначає, що відповідач 30 березня 2015 року здійснив фактичне нарахування та виплату йому компенсації за невикористану відпустку за 2012 рік в кількості 40 діб та за 2013 рік в кількості 38 діб (згідно постанови Вінницького апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2014 року у справі № 822/2640/14).

Тобто про порушення свого права позивач дізнався або повинен був дізнатися 30 березня 2015 року, а до Хмельницького окружного адміністративного суду позивач звернувся 06 липня 2015 року.

Відтак, позивачем пропущено тримісячний строк звернення з даним адміністративним позовом, визначений статтею 233 КЗпП України.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом.

Згідно частини 1 статті 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Проте, за відсутності вищевказаного клопотання позивача, суддя вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним адміністративним позовом та не наведено жодних підстав щодо його поновлення, а звернення до суду лише 06.07.2015 року суддя розцінює як таке, що вчинене з пропуском тримісячного строку для звернення до суду, з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Дана позиція висвітлена у рішенні Конституційного Суду України від 22.02.2012 № 4-рп/2012 у справі № 1-5/2012 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв'язку з положеннями статей 117, 237-1 цього кодексу.

А саме, в даному рішенні зазначено, що в аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв'язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

В матеріалах позовної заяви відсутні посилання на наявність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а також відсутнє відповідне клопотання.

Згідно зі статтею 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить до висновку, що дану позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст. 99, 100, 165 КАС України, ст. 233 КЗпП України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 с. Стреків Деражнянського району Хмельницької області до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди, залишити без розгляду .

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Головуючий суддя/підпис/ОСОБА_3
"Згідно з оригіналом" Суддя ОСОБА_3